Komisjoni nimel vastanud pr Kroes
(14. märts 2006)
Küsimuses tõstatatud probleemid ei ole Inguššias kahjuks uued.
Ametivõimud on rahvusvahelistele valitsusvälistele organisatsioonidele avaldanud korduvalt erinevat liiki survet.
Selline sekkumine on kahetsusväärne, et mitte öelda vastuvõetamatu.
Veel on liiga vara hinnata, kas valitsusväliseid organisatsioone käsitlev seadus mõjutab Põhja-Kaukaasias töötavaid valitsusväliseid humanitaarabiorganisatsioone, sest seadus jõustub alles 2006. aasta aprillis.
EL võib olla rahul vähemalt sellega, et tänu tema ja muu rahvusvahelise üldsuse – eelkõige Euroopa Nõukogu ja Ameerika Ühendriikide – sekkumisele, on seaduseelnõu algvariandis olnud sätted, mis võinuks rahvusvaheliste valitsusväliste humanitaarabiorganisatsioonide töö jätkamist selles piirkonnas takistada, seaduseelnõu lõppversioonist kõrvaldatud.
Peaaegu kõigil piirkonnas töötavatel humanitaarabiorganisatsioonidel on juba välismaise valitsusvälise organisatsiooni filiaali/esinduse staatus, mida lubatakse ka uues seaduses.
Komisjon jätkab siiski olukorra hoolikat jälgimist, eriti pärast uue seaduse jõustumist.
EL kavatseb valitsusväliseid organisatsioone käsitleva seaduse teema tõstatada Venemaaga peetavate inimõiguste alaste konsultatsioonide järgmises voorus 3. märtsil 2006, vastavalt 19. jaanuaril 2006. aastal tehtud avaldusele.
Komisjon on uurinud ka konkreetseid küsimuses käsitletud juhtumeid.
Selgub, et mõlemad organisatsioonid on praeguseks Inguššia ametivõimudega kokkuleppele jõudnud.
Tasub märkida, et humanitaarabi peadirektoraadi (ECHO) VVO partnerid on katsetanud mitmeid erinevaid lahendusi sellistele probleemidele nii Venemaal kui ka mujal, ning paljudel juhtudel eelistavad valitsusvälised organisatsioonid pidada läbirääkimisi ametivõimudega ilma komisjoni ametliku sekkumiseta.
Komisjon on valmis sekkuma, kui organisatsioonid teatavad, et vajavad abi (näiteks kui komisjon tõstatas Põhja-Kaukaasias tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide probleemi kohtumisel Vene ametivõimudega, mis leidis aset 2005. aasta oktoobris-novembris Briti eesistumise ajal toimunud missiooni juhtkolmiku visiidi käigus).
Hoolimata praegustest raskustest ei kavatse komisjon vähendada oma tegevust Põhja-Kaukaasias.
Vastupidi, komisjon on rõhutanud Venemaa föderaalvalitsusele oma soovi jätkata konstruktiivset tegevust ning on hiljuti lisaks praegusele humanitaarabile eraldanud 20 miljonit eurot Põhja-Kaukaasia eriprogrammi jaoks, mis keskenduks ennistus- ja taastustegevusele.Venemaa ametivõimud on põhimõtteliselt nõustunud sellise programmi rakendamisega ning komisjon kavatseb edasi tegutseda.
Samal ajal rõhutab ECHO koos partneritega vajadust kiirete ja tõhusate humanitaaroperatsioonide järele Põhja-Kaukaasias.
Komisjon usub, et praegused raskused aja jooksul vähenevad.
