LÕPLIK
A6-9426/2006
28.11.2006
RAPORT
Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
(2006/2113(INI))
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Raportöör:
Eluned Morgan
PE 378.549v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
väliskomisjonI ARVAMUS.............................................................................................22
arengukomisjonI ARVAMUS........................................................................................27
rahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS.........................................30
majandus- ja rahanduskomisjoni ARVAMUS......................................................35
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ARVAMUS........39
transpordi- ja turismikomisjoni ARVAMUS........................................................46
regionaalarengukomisjoni ARVAMUS..................................................................49
MENETLUS ..............................................................................................................................52
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
rohelise raamatu kohta: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
( 2006/2113(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut – Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks (KOM (2006)0105)
ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja ühisdokumenti energiapoliitika välisaspektide kohta, mis esitati 15. ja 16. juunil 2006 toimunud Euroopa Ülemkogule;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi teisel lugemisel 8. märtsil 2005 vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta
ELT C 320E, 15.12.2005, lk 36. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel 26. oktoobril 2005 vastu võetud seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopalistele transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95
ELT C 272E, 9.11.2006, lk 404. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi teisel lugemisel 13. detsembril 2005 vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energeetikateenuseid ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/76/EMÜ
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0496 . ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi teisel lugemisel 4. aprillil 2006 vastu võetud seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise ning otsuse 96/391/EÜ ja otsuse 1229/2003/EÜ
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0118 . kehtetuks tunnistamise kohta;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. mai 2006. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus energiaühenduse lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0219 . ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. novembri 2005. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitlevale aktile lisatud ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama Slovakkias käsitleva protokolli nr 9 rakendamise kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0429 . ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni tuumaelektrijaamade demonteerimiseks mõeldud rahaliste vahendite kasutamise kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0432 . ;
– võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmise kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0433 . ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2004. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid (kodifitseeritud versioon)
ELT C 226E, 15.9.2005, lk 22. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel 5. juulil 2005 vastu võetud seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta
ELT C 157E, 6.7.2006, lk 61. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 5. juuli 2006. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0300 . ;
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni koos soovitustega komisjonile kütmise ja jahutamise kohta taastuvatest energiaallikatest
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0058 . ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni taastuva energia osakaalu kohta ELis ja konkreetsed tegevusettepanekud
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0365 . ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu energiavarustuse kindluse kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0110 . ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0243 . ;
– võttes arvesse 23.–24. märtsi 2006. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi seoses Euroopa energiapoliitikat käsitleva rohelise raamatu kinnitamisega Euroopa Ülemkogu poolt ning 15.–16. juuni 2006. aasta järeldusi komisjoni ja kõrge esindaja ühisdokumendiga energiavarustuskindluse välisaspektide kohta;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni sel teemal 12. septembril 2006 korraldatud avaliku kuulamise arutelusid;
– võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut, mille kohaselt energiapoliitika on valdkond, kus liikmesriikidel on jagatud pädevus;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi ( A6‑0426/2006 ),
1. tervitab komisjoni rohelist raamatut Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks, kuid rõhutab vajadust teadvustada pidevalt muutuvaid tingimusi laiemal ülemaailmsel energiaturul ning toonitab, kui oluline on laiendada tootja perspektiivi süstemaatiliseks lähenemisviisiks, mis võtab arvesse tootmist, jaotust ja tarbimist, et arendada Euroopa energiapoliitikat, mis kindlustab seni kuni võimalik hinnalt soodsa energia vähem süsihappegaasi tekitavatest energiaallikatest lühemas perspektiivis ja süsinikusisalduseta allikatest keskpikas perspektiivis, samuti omamaistest energiaallikatest, pidades silmas turumehhanisme, kaitstes samas keskkonda, võideldes kliimamuutuste vastu ja edendades energiatõhusust;
2. rõhutab, et komisjon on oma rohelises raamatus märkinud, et energiavarustuse kindlustamiseks Euroopas pikemaks ajaks on vaja investeerida Euroopa energiaturule 1 triljon eurot; lisaks märgib, et ei saa eeldada seda, et neid vahendeid rahastataks riikide eelarvetest, seepärast on oluline kaasata Euroopa Liidu energiatööstuse ettevõtjad energiapoliitika konsensuse edasiarendamisse;
3. nõuab tungivalt 2007. aasta kevadel toimuvalt Euroopa Ülemkogult tegevuskava vastuvõtmist, mis sisaldaks vähemalt järgmiseid elemente: tarbijate keskne roll energiapoliitikas, ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi radikaalne reform, et suunata turgu investeerima vähem süsihappegaasi tekitavasse majandusse, mis peaks juhinduma ELis 2020. aastaks seatud süsinikuühendite heitkoguste eesmärgist (sealhulgas eesmärgist, et 25% energiast saadakse 2020. aastaks taastuvatest energiaallikatest, ja siduvast eesmärgist autode heitkoguste osas), energiatõhususe oluline parandamine, rangemad seadused konkurentsipoliitikas ja energiavõrkude omandisuhete täielik eristamine, reguleerivatele asutustele sätestatud siduvad miinimumsuunised, sealhulgas reguleerivate asutuste nimetamise kord, sõltumatus, läbipaistvus ja aruandlus, teadus- ja arendustegevuse ambitsioonikas strateegia puhaste energiatehnoloogiate arendamiseks, energiaalase välispoliitika ühine strateegia ja kõikide praeguste ELi energiaalaste õigusaktide täielik rakendamine;
Säästvus
Kliimamuutused
4. tõdeb, et kliimamuutused põhjustavad tõsiseid keskkonnaalaseid probleeme, mis nõuavad koheseid ELi ja rahvusvahelisi meetmeid; on veendunud, et 2050. aastaks peavad suurema osa ELi energiavajadusest katma süsinikusisalduseta energiaallikad või tuleb see toota tehnoloogiatega, mis ei tekita kasvuhoonegaase, pöörates põhitähelepanu energiasäästlikkusele, tõhususele ja taastuvatele energiaallikatele, seepärast on vaja koostada selge arengukava nende eesmärkide saavutamiseks; nõuab tungivalt, et ELi juhid lepiksid järgmise aasta lõpuks kokku süsinikdioksiidi heitkoguste siduva eesmärgi 2020. aastaks ja süsinikdioksiidi heitkoguste soovitusliku eesmärgi 2050. aastaks ning lisaks on veendunud, et:
a) komisjon peaks tegema ettepaneku ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamiseks, mis hõlmaks majanduslikult aktsepteeritavat süsteemi krediitide haldamist, nagu näiteks astmeline üleminek enampakkumisele või toodangul põhineva võrdlusanalüüsile; ELi heitkogustega kauplemise süsteem peaks põhinema majanduslike ja keskkonnaalaste mõjude hoolikal hindamisel, määramismeetodite põhjalikul hinnangul, paindlike mehhanismide ulatuslikul kasutusel ning karistussüsteemi läbivaatamisel;
b) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi teisel rahastamisperioodil (2008–2012) tuleks rahalisi vahendeid eraldada nii, et selle tulemusel võetakse meetmeid süsinikdioksiidi heitkoguste ja energiatarbimise vähendamiseks elektrijaamade moderniseerimise teel;
c) heitkoguste maksimaalmäära ja kauplemise korda tuleks rakendada laiemalt rahvusvaheliselt ning see peaks hõlmama pikemaajalist perioodi kui praegu;
d) ELi heitkogustega kauplemise süsteem peaks täiendavalt hõlmama rohkelt kasvuhoonegaase tekitavaid majandusharusid, sealhulgas kõiki kaubavedude liike; mõju hinnangu põhjal tuleks välja töötada strateegia laevade heitkoguste vähendamiseks ning võimalikult kiiresti tuleks luua eraldi süsteem lennunduse jaoks;
e) arvestades heitkoguste sertifikaatide hindade kõikuvust, kutsub komisjoni üles kaaluma leevendavaid võimalusi; sellised võimalused peaksid hõlmama turu usaldusväärsuse soodustamist, suurendades selleks turu läbipaistvust, nt heitkoguste kohta andmete avaldamine õigeaegselt ja ühtselt kogu ELis, samuti Kyoto protokolli paindlike mehhanismide (ühisrakendus ja puhas areng) laialdane kasutamine turu likviidsuse suurendamiseks;
f) kutsub komisjoni üles välja selgitama 2007. aastaks, mil viisil tuleks riiklikke jaotusmeetodeid veelgi ühtlustada ning kuidas saaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi lihtsustada ja läbipaistvamaks muuta kooskõlas börsi eeskirjadega;
5. juhib tähelepanu oma eelnimetatud resolutsioonile globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmise kohta, mis nõuab heitkoguste olulist vähendamist: 30% aastaks 2020 ja 60-80% aastaks 2050 arenenud maades; rõhutab, et ELi strateegia kliimamuutustega tegelemiseks peaks põhinema kasvuhoonegaaside heitkoguste siduvatel eesmärkidel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid lülitaksid väliskulud, sealhulgas need, mis on seotud kliimamuutustega, energiatootmise hinna sisse ning kaotaksid absurdsed stiimulid nagu fossiilkütuste subsiidiumid;
Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon
6. nõuab, et 2007. aasta märtsis toimuval Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel tagataks, et Euroopa tulevane energiapoliitika lähtuks ambitsioonikast teadus- ja arendustegevuse strateegiast energia valdkonnas, mis hõlmab adekvaatsemat riiklikku rahastamist ja tugevaid stiimuleid suuremateks erasektori finantseeringuteks teadus- ja arendustegevusse ning täidab ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustusi; julgustab liikmesriike koostama strateegiat, et suurendada eelarvet energiaalasteks teadusuuringuteks, eeskätt siis, kui koostatakse vahearuannet, mis puudutab EÜ eelarvet teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raamprogrammis ning eriprogrammis „Arukas energeetika – Euroopa”; nõuab Euroopa energiatehnoloogia strateegilise plaani väljatöötamist ning loodab, et see hõlmab teadusuuringute valdkondi, mis keskpikas ja pikas perspektiivis keskenduvad uutele energiatehnoloogiatele, sealhulgas eriti energia salvestamisele;
Energiatõhusus ja energiasääst
7. kutsub komisjoni üles tagama, et vesiniku- ja kütuseelementide kasutamise panus kiirendada üleminekut fossiilkütustelt tõhusale ja vähe süsinikdioksiidi tekitavale energia- ja transpordisüsteemile leiaks kajastust ELi lühiajalistes energia- ja transpordipoliitika meetmetes ja neid toetavates organites;
8. tuletab meelde, et ELil peab olema juhtroll sellistes algatustes nagu vesinikumajanduse rahvusvaheline koostöö (IPHE)
www.iphe.net või rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)
www.iter.org ;
9. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama kliima- ja keskkonnasõbralike uuenduste tegevuskava, mis põhineks nii tehnoloogilisel innovatsioonil kui ka arengustrateegiatel, et suurendada parimate kättesaadavate tehnoloogiate ja korralduslikele paranduste turulepääsu, nt logistikasektoris;
10. kutsub komisjoni üles viima läbi olemasolevate tehnoloogiaplatvormide energiaauditit, et parandada kooskõlastamist ja kogemuste vahetust;
11. märgib, et energiatehnoloogia valdkonna uuringud on oluline samm eksporditurgude avamise suunas; kutsub seepärast komisjoni jätkama (tava-, tuuma- ja taastuv-) energia allikate uurimise toetamist, et ka Euroopa võiks hõlvata eksporditurge, kusjuures ELi liikmesriikidel oleks võimalus selliste uuringute tulemusi oma tarbeks kasutada;
Investeeringud
12. tuletab meelde oluliste investeeringute vajadust elektri- ja gaasiinfrastruktuuri, et kindlustada energiavarustus Euroopas; palub komisjonil:
a) toetada soodsa investeerimiskliima loomist,
b) tagada, et turgudel on lubatud saata investoritele õigeid investeerimissignaale;
13. kuivõrd elektrivõrgud peavad kohanduma taastuvenergiate kasvava osakaaluga ja detsentraliseeritud energiatootmisega, kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama veelgi vajalike info- ja sidetehnoloogiate alast uurimistööd;
14. julgustab piirkondlike sidusrühmade kaasamist energiaküsimustesse, kuna paljud probleemid on võimalik lahendada investeeringute teel piirkondlikul ja linna tasandil, eelkõige lahendused, mis soodustavad mitmekesiste ja taastuvate energiaallikate kasutamist; rõhutab VKEde ettevõtlusvõimalusi energiainvesteeringutes ja seda rolli, mida säästva energia investeeringud (st investeeringud biomassi, biokütustesse ning kaugküttesse) võivad etendada piirkondlikus ja linnade arengus; palub seega liikmesriikidel ja komisjonil kaasata nendesse küsimustesse piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, et nad kohustuksid veelgi enam edendama taastuvaid energiaallikaid energialiikide üldises kogumis;
15. juhib tähelepanu probleemidele, mis piirialadel on seoses siseriikliku energiapoliitika erinevustega, liikmesriigi energiatarnijate vahelise puuduliku teabevahetusega ja ühtlustatud ELi energiapoliitika puudumisega;
16. rõhutab seda positiivset mõju, mis taastuvenergia tehnoloogia edendamisel ja arendamisel on uute pikaajaliste ja kvalifitseeritud töökohtade loomisele;
Varustuskindlus
Energiatõhusus ja energiasääst
17. kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma vastu meetmeid, et muuta EL 2020. aastaks kõige energiatõhusamaks majanduseks maailmas ning kehtestada energiatõhususe meetmed horisontaalse prioriteedina kõikide ELi poliitikavaldkondade jaoks; kutsub komisjoni üles tagama selle valdkonna EÜ direktiivide õigeaegne rakendamine ning palub nõukogul vastu võtta energiatõhususe tegevuskava ettepanekud ning liikmesriikidel kasutada parimaid tavasid alusena oma riiklike energiatõhususe plaanide koostamisel, mis tuleb esitada 2007. aasta juuniks; palub komisjoni rakendada piisavalt töötajaid kõigil tasanditel, et viia tegevuskavas ette nähtud meetmed ellu konkreetsete tegevustena; tuletab meelde, et kui liikmesriigid täidaksid täielikult olemasolevaid ELi õigusakte, oleks juba saavutatud 50% Euroopa Liidu eesmärgist säästa 2020. aastaks 20% energiast; kutsub komisjoni presidenti üles edendama ülemaailmset energiatõhususe kokkulepet;
18. juhib tähelepanu tõsiasjale, et on olemas väga paljutõotavaid tehnoloogiad soojuse, elektri ja jahutuse koostootmiseks ning et kaugküte võimaldab ühtlasi infrastruktuuri tulevaste taastuvate energiaallikate jaoks;
19. tuletab meelde, et 40% kogu ELi energiast kasutatakse hoonetes ning siin on suur potentsiaal vähendada seda tarbimist uute hoonete projekteerimisel ja olemasolevate hoonete moderniseerimisel; palub komisjonil läbi vaadata olemasolev ehitiste direktiiv, et hõlmata sellega ehitised, mis on väiksemad kui seatud piirmäär 1000m² ; kutsub komisjoni üles tagama, et kõik ELi institutsioonide hooned oleksid eeskujuks, saavutades 2012. aastaks süsinikneutraalse staatuse; on veendunud, et liikmesriigid peaksid püüdma tagada, et see kehtiks ka kõigi riiklike valitsushoonete kohta ning et seda eesmärki tuleks 2015. aastaks laiendada kohalike omavalitsuste ja piirkondlikele hoonetele; palub komisjoni rakendada programm eesmärgiga suurendada energiapassiivsete ja energiapositiivsete majade ja ehitiste osakaalu ELis;
20. kutsub komisjoni presidenti üles korraldama liikmesriikide suurimate linnade esindajatele kohtumine, et vahetada kogemusi energia vähendamise kohalike projektide üle eesmärgiga vähendada linnade energiatarbimist ja muuta see palju tõhusamaks; on veendunud, et tuleks teha tõsiseid jõupingutusi, et suurendada seda energiat, mis saadakse elektri, soojuse ja jahutuse koostootmisest ning kaugküttest; lisab, et need tehnoloogiad on väga paljutõotavad biomassi ja biokütuste suurema kasutuse jaoks, ning rõhutab, et kaugküte pakub infrastruktuuri ka tulevaste taastuvate energiaallikate jaoks; usub, et komisjon teeb selles küsimuses tihedat koostööd Regioonide Komiteega;
21. palub komisjoni esitada hiljemalt 2007. aasta kevadeks energiatõhusate toodete rakendusmeetmed vastavalt Euroopa Ühenduse ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivile 2005/32/EMÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks
ELT L 191, 22.7.2005, lk 29. ;
22. palub komisjoni aidata tööstusel välja töötada ja kasutusele võtta arukad mõõte- ja maksustamissüsteemid, võimalusel kaugjuhitavate kõrgtehnoloogiliste mõõtesüsteemide abil; kutsub komisjoni üles läbi viima nende meetmete põhjalikku kulude-tulude analüüsi, arvestades suuri muutusi tarbijate käitumises;
23. on seisukohal, et maksustamisel on energiatõhususe edendamisel tähtis osa; on veendunud vajaduses püüelda selle poole, et liikmesriikide maksusüsteemid eelistaksid energiatõhusust privilegeerivaid tegevusi;
24. juhib komisjoni tähelepanu vajadusele kasutada ELi struktuurifonde eelkõige uutes liikmesriikides elamute soojusisolatsiooni ulatuslikuks moderniseerimiseks, millega vähendatakse märkimisväärselt energiatarbimist ja süsinikdioksiidi heitkoguseid;
25. nõuab ulatuslikku ELi strateegiat transpordisektoris eesmärgiga järk-järgult kaotada fossiilkütuste kasutus, vähendada ELi sõltuvust naftast ja järjest suurendada puhta energia kasutamist transpordis; toetab arengut kõige energiatõhusamate ja puhtamate transpordiliikide suunas, mida on võimalik saavutada eelkõige uute õigusaktide toel, kohaldades õigusakte autotööstuse suhtes, sealhulgas soodustades hübriidsõidukite ja täielikult elektriga töötavate sõidukite turulepääsu;
26. rõhutab, et paljud kaugemad ja äärepoolseimad alad omavad seoses geograafiliste omaduste või kliimaoludega (päikese-, tuule-, biomassi-, laineenergia) taastuva energia seisukohalt arvestatavat potentsiaali; loodab, et kõnealust olulist võimalust kasutatakse rohkem ära, eelkõige selleks, et aktiivselt kaasa aidata Kyoto eesmärkide saavutamisele;
27. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid väike- ja keskmise suurusega ettevõtete energiatõhususe parandamiseks, sealhulgas eriti meetmeid teadlikkuse tõstmiseks ning meetmeid, mis tagavad hõlpsama juurdepääsu rahastamisele, sealhulgas struktuurifondidest, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangast ja Euroopa Investeerimispangast, et võimaldada neil ettevõtetel investeerida energiatarbimise vähendamiseks;
28. loodab, et kolmandates riikides soodustatakse suuremat energiatõhusust, ja toetab komisjoni ettepanekut teha tööd rahvusvahelise energiatõhususe kokkuleppe vastuvõtmiseks;
29. on seisukohal, et direktiivis kokku lepitud võrdlussüsteem lõpliku energiatõhususe saavutamiseks on majanduslikult mõistlik, mittebürokraatlik ja tõhus vahend energiatõhususe suurendamiseks, ning teeb ettepaneku, et seda süsteemi kasutataks ulatuslikumalt teistes energiasektorites; palub komisjonil teha jõupingutusi, et kiirendada ühiste võrdlusaluste sisseviimist kogu ELis kõikides asjaomastes valdkondades sektoripõhiste energiatõhususe näitajate alusel vastavalt energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid käsitleva direktiivi (2006/32/EÜ) artiklile 16;
Energialiigid
30. on veendunud, et energiaallikate mitmekesistamine koos kohalike allikate suurema kasutamise ning detsentraliseeritud energiatööstusega parandavad varustuskindlust, kuid teadvustab tõsiasja, et ühes liikmesriigis tehtavad otsused energialiikide kohta võivad mõjutada varustuskindlust teises liikmesriigis; peab ELi sõltuvust piiratud energiatootjatest ja varustusteedest suureks ohuks ELi stabiilsusele ja heaolule; tervitab mehhanismi kasutuselevõttu, mis võimaldab tagada kiire solidaarsuse ja abi liikmesriikidele, kes on raskustes pärast nende infrastruktuuri kahjustusi;
31. peab otsustavalt tähtsaks, et Euroopa energiastrateegia põhineks võimalikult suurel subsidiaarsusel ning otsused energialiikide kohta jääksid ELi liikmesriikide pädevusse;
32. tervitab komisjoni transpordi ja energeetika peadirektoraadi 2006. aasta juulis esitatud stsenaariumi kõrge tõhususe ja suure taastuvenergia osakaalu saavutamiseks ning Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni tellitud uurimust varustuskindluse teemal, mis esitati samale komisjonile 9. oktoobril; nõuab seega tungivalt, et komisjon lähtuks 2007. jaanuaris kavandatud energeetika läbivaatamisel mõlemast stsenaariumist;
33. palub komisjonil ja liikmesriikidel, unustamata lühiajalisi ja keskmise tähtajaga kulusid, pidada prioriteetseks neid energiavorme, mis vähendavad impordisõltuvust eeskätt fossiilkütustest ning toetavad keskkonda, on jätkusuutlikud ja vähendavad pideva varustuse katkemise riske vähemalt tootmise detsentraliseerimise kaudu;
34. kutsub komisjoni presidenti üles täide viima kava avaldada iga kuu näitajaid Euroopa nafta- ja naftasaaduste varude, impordi ja ekspordi kohta tooteliikide kaupa (toornafta, bensiin, diisliõli, kütteõli ja muud); on veendunud, et sedalaadi näitajad (mis oleksid üldkasutatavad, nagu see on Ameerika Ühendriikides) annaksid selgema arusaama maailmaturule avaldatavast survest ja parema pildi Euroopa tarbimisest, vähendaksid samuti ettevõtjate orienteeritust Ameerika varudele ning aitaksid seega vähendada naftahindade kõikumisi;
35. kutsub komisjoni üles korraldama läbipaistvat ja objektiivset arutelu tulevaste energialiikide üle, võttes arvesse kõikide energialiikide eeliseid ja puudusi, sealhulgas majanduslikke ja ökoloogilisi kulusid ja tagajärgi;
36. nõuab tungivalt, et komisjon töötaks hiljemalt 2008. aasta lõpuks välja uue ELi energia ja transpordi modelleerimisvahendi; on veendunud, et selline alt-üles mudel tuleks välja töötada komisjoni teenistuste, Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) ja liikmesriikide valitsuste vahelises tihedas koostöös ning selle eesmärk peaks olema kõikide statistiliste energia- ja transpordiandmete ühtlustamine Euroopas, mudel asendaks sel juhul praegu komisjoni eri teenistustes olemasolevaid paljusid mudeleid ning ühtlustaks samuti energiastatistikat kogu Euroopas; lisaks on veendunud, et mudel peaks olema üldkasutatav ning seda võiksid, nagu praegu USAs, kasutada tellimisel eri sidusrühmad, et arendada ELi energiatuleviku erinevaid stsenaariume;
37. teeb ettepaneku soodustamaks energiaallikate mitmekesistamist, et EL koostaks pikaajalise stabiilse poliitilise raamistiku vajalike investeerimisolude loomiseks; on veendunud, et selline raamistik peaks sisaldama ELi eesmärki parandada energiatõhusust aastaks 2020 vähemalt 20%, ning palub komisjonil teha ettepanek taastuvate energiaallikate ühtlustatud toetusskeemide raamistiku kohta osana taastuvenergia tegevuskavast ning lisaks sellele püstitada siduvad valdkondlikud taastuvenergia eesmärgid, et saavutada 2020. aastaks primaarenergias taastuva energia 25% osakaal, ning koostada nõukogu ja komisjoni tasandil tegevuskava, et saavutada 2040. aastaks taastuvenergia 50% eesmärk, 2020. aastaks eesmärk vähendada ELis süsinikdioksiidi heitkoguseid 30% ja 2050. aastaks 60-80%;
38. rõhutab, et vajadus muuta praegust energiatootmist ei ole takistus, vaid võimalus; päikese-, tuule-, biomassi-, hüdro- või geotermilise energia kasutamine ning energiatõhusamad tehnoloogiaid aitavad täita Kyoto ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel võetud kohustusi ning tugevdavad innovatsiooni, töökohtade loomist ja konkurentsivõimet Euroopas;
39. on veendunud, et kavandatav strateegiline energiaaruanne peaks hõlmama kavandatava Euroopa energiavarustuse vaatluskeskuse tööd (mis ei peaks olema sõltumatu organ) ning analüüsima korrapäraselt varustuskindlust; on arvamusel, et strateegiline energiaaruanne peaks sisaldama ELi energiasektori probleemide strateegilist analüüsi, sealhulgas välispoliitilisi aspekte; julgustab komisjoni kasutama strateegilist energiaaruannet, et välja töötada valem, mis võimaldaks liikmesriikidel analüüsida kompromisse erinevate poliitiliste võimaluste vahel, mis puudutavad keskkonda, varustuskindlust, konkurentsivõimet ja töökohtade loomist, aidates sel moel minimeerida riske; tervitab komisjoni jõupingutusi viia läbi üksikasjalik uuring kõikide energiaallikate subsiidiumide ja kulude kohta, sealhulgas muuta väliskulud sisekuludeks strateegilise energiaaruande raames, kohaldades olelustsüklit ja well-to-wheel lähenemisviisi; nõuab sellise uuringu avaldamist, et tõsta avalikkuse teadlikkust; teeb ettepaneku viia läbi üleeuroopaline tuleviku-uuring pakkumise ja nõudluse kohta keskpikas ja pikas perspektiivis, et kindlaks teha investeerimisvajadused eelkõige tootmise poolel, ning tõsta ettevõtjate mainet; teeb ettepaneku, et kulude-tulude analüüs peaks keskenduma sellele, kuidas iga energiaallikas aitab saavutada ELi kolme energiaalast eesmärki, nimelt tarnekindlust, konkurentsivõimelisust ja ökoloogilist jätkusuutlikkust;
40. on veendunud, et strateegiline energiaaruanne peaks samuti hõlmama kaubandusküsimusi, mis tähendab, et see peaks analüüsima rahvusvahelise koostöö mõju ja juba sõlmitud või sõlmitavaid pikaajalisi lepinguid ning hindama äriettevõtete poliitika ning liikmesriikide ja ELi poliitika vastavust;
41. tuletab meelde, et nafta on endiselt kõige olulisem primaarenergia allikas ELis, millest ELil on peaaegu täielik impordisõltuvus; kahetseb, et komisjon pole sellele tõsiasjale rohelises raamatus tähelepanu pööranud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama vajadusega vähendada nafta kasutust ja impordisõltuvust ning aidata kaasa süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele;
42. nõuab, et liikmesriigid töötaksid välja süstemaatilise lähenemisviisi, mis hõlmaks vedelate ja gaasiliste biokütuste tootmise, leviku, tarbimise ja turuletoomise majanduslikke, ökoloogilisi ja tehnoloogilisi aspekte, eelkõige transpordis kasutatavate kütuste puhul, et parandada biokütuste kättesaadavust ja edendada nende turustamist; nõuab olemasolevate siduvate õigusaktide täielikku rakendamist; nõuab, et komisjon kõrvaldaks tehnilised ja halduslikud tõkked seoses kokkusegamise määradega ja tagaks erinevate poliitikavaldkondade järjepidevuse (nt transport, põllumajandustoodetega kauplemine) ning et tunnustataks nii vedelaid kui ka gaasilisi biokütuseid valikuvõimalustena transpordisektoris ja biokütuses ei nähtaks üksnes kütust elektritootmiseks; julgustab liikmesriike arvestama komisjoni kehtestatava kohustusliku ja üldise sertifitseerimissüsteemiga, mis võimaldab biokütuste säästvat tootmist kõigis etappides, samuti ELis toodetud ja ELi imporditud biokütuste kogu olelustsükli vältel kasvuhoonegaaside tasakaalu;
43. kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut võtta võimalikult kiiresti vastu direktiiv kütmise ja jahutamise kohta taastuvatest energiaallikatest ning tuletab meelde oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni koos soovitusega komisjonile ja nõukogule kütmise ja jahutamise kohta taastuvatest energiaallikatest;
44. kutsub komisjoni üles tunnistama keskpikas perspektiivis fossiilkütuste tähtsat rolli ning võimalust viia läbi täiendavaid uuringuid, et vähendada nende süsinikuheite määra kooskõlas 2 ° C eesmärgiga CO 2 vähendamiseks; on seisukohal, et see peaks hõlmama jätkuvat kaasajastamist ja nende tõhususe parandamist, uue põlvkonna rajatiste arendamist, mis põhinevad gaasistusel ja paralleelsel elektri- ja kemikaalide tootmisel, süsiniku sidumise ja ladustamise majanduslike meetodite edasist väljaarendamist seoses söe, gaasi ja naftaga kooskõlas Euroopa tehnoloogiaplatvormi otsustega „nullheitega fossiilkütuse elektrijaama” rajamiseks ning ELi õigusaktidega seatud tõkete eemaldamist;
45. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnistama kohalike ja omamaiste energiaallikate sotsiaal-majanduslikku tähtsust ELis ja julgustama nende arendamist Euroopa energiavarustuskindlusele kaasaaitamise vahendina;
46. avaldab kahetsust, et komisjon ei ole pööranud rohelises raamatus tähelepanu naftast sõltuvuse vähendamisele, kui naftasaadused on ELis ikka veel kõige tähtsam primaarenergia allikas ja kui EL sõltub peaaegu täielikult impordist;
47. kutsub komisjoni üles rakendama üleeuroopalisi energiavõrke ning looma prioriteetset vastastikuse sidumise plaani, pidades silmas hiljuti muudetud otsust, mis kehtestab suunised üleeuroopaliste energiaedastusvõrkude jaoks, pöörates ühtlasi tähelepanu veeldatud maagaasi vastuvõtu ja taasgaasistamise infrastruktuurile ning ladustamise rajatistele; lisaks on veendunud, et kõikidele energiaallikatele, sealhulgas taastuvatele energiaallikatele tuleks tagada õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs energiavõrkudele, et tihendada turgude lõimumist ja tagada varustuskindlus; on seisukohal, et avamere tuuleenergiarajatised tuleks integreerida kõigepealt piirkondlikku võrku ja lõpuks üleeuroopalisse energiavõrku;
48. palub komisjonil eriliselt kaaluda merega seotud taastuvenergiate arendamist (avamere tuule-, laineenergia, tõusuvee energia), eelkõige Põhjamerel, Balti merel, Iiri merel ja Vahemerel, ning päikeseenergia kasutamist eelkõige Vahemere piirkonnas, tagamaks, et need ressursid lülitatakse 2007. aasta taastuvate energiaallikate tegevuskavasse ning arendatakse kiiresti täieulatuslikult välja;
49. on veendunud, et tuumaenergia kuulub Euroopa poliitilisse arutellu kasutatavate energialiikide üle; tunnistab tuumaenergia rolli, mida see praegu mõnedes liikmesriikides etendab energiavarustuse kindluse tagamisel ühena energialiikide seas ning ühe moodusena süsinikdioksiidi heitkoguste vältimiseks; on seisukohal, et otsuseid, kas tuumaenergia tootmist peaks mõnes liikmesriigis jätkama, saab langetada üksnes liikmesriigi tasandil kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtetega;
50. nõuab tungivalt, et komisjon uuriks tuumaenergia arendamist liikmesriikides, võttes arvesse nii selle tehnoloogia eeliseid (tootmiskulude väike kõikumine ja süsinikdioksiidi heitkoguste puudumine) kui ka tuumaelektrijaamade olemasoluga seonduvaid riske (avariid ja jäätmete kõrvaldamine);
51. juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu suurt impordisõltuvust silmas pidades on eriti tähtis suurendada päritolumaade ja transiiditeede mitmekesisust;
52. tõdeb, et otsus energialiikide kogumi koosseisu kohta peab arvestama riikide ja piirkondade eripäradega; on seetõttu seisukohal, et taastuvate energialiikide edendamine peab põhinema asjaomastel geograafilistel, klimaatilistel ja majanduslikel tingimustel;
Infrastruktuur ja varustuskindluse investeeringud
53. kutsub liikmesriike üles viima ellu võetud poliitilisi kohustusi seoses energiavõrkude vastastikuse sidumise arendamisega, pöörates erilist tähelepanu ELi isoleeritud ja piirialastele piirkondadele nagu Balti riigid; tuletab meelde investeeringute vajalikkust selle eesmärgi saavutamiseks ning palub komisjonil luua soodus investeerimiskliima tagamaks, et turud saadaksid investoritele õigeid signaale; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles põhjalikult kaaluma keskkonnaaspekte enne edasiste suuremate infrastruktuuriinvesteeringute, nagu näiteks kavandatava Põhja-Euroopa torujuhtme (North Stream) kinnitamist;
54. on seisukohal, et taastuvate energiaallikate edendamisel peab lisaks keskkonnakasule olema määravaks ka majanduslik tõhusus, et saaks minimeerida lõpptarbija rahalist koormust;
Välisaspektid
55. on veendunud, et ELi ühise seisukoha väljatöötamine dialoogis kolmandate riikidega suurendab ELi läbirääkimisvõimet energiat tootvate ja tarbivate riikidega ning et energeetikavolinik peaks järgima põhjalikult määratletud mandaati, mis taotleb Euroopa pikaajalist energeetika kavandamise visiooni;
56. nõuab, et liikmesriigid, pidades meeles koostöö parandamist ELi institutsioonidega, koostaksid nimekirja prioriteetsetest valdkondadest, kus nad on jõudnud kokkuleppele energiaalase välispoliitika osas, sealhulgas:
a) kliimamuutusi puudutavad eesmärgid, energiatõhususe ja energiasäästu eesmärgid, taastuva energia tehnoloogiate arendamine,
b) inimõigused ja sotsiaalne dialoog püüdmaks kehtestada ettevõtete sotsiaalse vastutuse standardeid selles valdkonnas nii ELi kui ka ÜRO tasandil,
c) kõikidesse ELi uutesse kaubanduse ja rahvusvahelistesse kokkulepetesse energia peatüki lisamine, järgides vastastikkuse, läbipaistvuse ja õigusriigi põhimõtet,
d) ELi tasandil teabevahetus oluliste gaasilepingute sõlmise kohta kolmandate riikidega või energia infrastruktuuride müügi kohta,
e) nafta ja gaasi tarnete ja transiiditeede mitmekesistamine, järgides ELi naabruspoliitikat;
57. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama energiat tootvate riikide ettevõtete investeeringuid Euroopa Liitu ja turuosa omandamist siin ainult vastastikkuse tingimusel, mis tähendab investeerimiskindlust kõnealustes riikides, ja strateegiaga, mis ühendab parimate olemasolevate tehnoloogiate siirde rahvusvahelise eeskirjadel põhineva stabiilse investeerimisraamistiku loomisega, mis põhineb WTO ja kahepoolsetel majanduslepingutel;
58. peab oluliseks, et EL jätkaks üleilmse kliimamuutustega võitlemise eestvedamist ning püüdlemist Kyoto protokolli eesmärkide saavutamise poole; on seisukohal, et ELi püüdlused taastuva ja puhta energia ressursside ning energiasäästmise ja -tõhususe tehnoloogiate arendamisel tuleb integreerida kõigisse välissuhetesse kooskõlas Johannesburgis 2002. aastal kokku lepitud ülemaailmse säästva arengu kavaga;
59. rõhutab vajadust luua ühine energiapoliitika, mis peab silmas nii siseturueeskirju kui ka välisaspekte ning mis võtab arvesse kõigi liikmesriikide poliitilisi ja majandushuve;
60. rõhutab üleeuroopalise energiaühenduse lepingu koostamise tähtsust;
61. tervitab rohelise raamatu kontekstis komisjoni hiljutist algatust viia läbi uurimus loodusvarade majandamise ja komisjoni välissuhete konflikti vaheliste seoste kohta, ja rõhutab eriti energiavarustuskindluse ja kliima püsivuse vahelisi seoseid;
62. palub komisjonil sõnastada ELi energiaalase välispoliitika ülima eesmärgina sõltuvuse vähendamine vähestelt suurtelt tarnijatelt tulevatest fossiilkütustest ning energiaallikate mitmekesistamine, ning usub, et selleks tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule pikaajaline kava koos soovituslike tähtaegadega;
63. rõhutab asjaolu, et hädavajalik on uus poliitilise dialoogi ja koostöö vorm tarbijariikide hulgas, eelkõige USA, Hiina, India ja Jaapaniga; märgib, et sarnane dialoog on samuti muutunud vajalikuks põhiliste tarbija- ja tootjariikide vahel, et arendada välja globaalne energiaalane lähenemisviis; usub, et need uued globaalse energiadialoogi vormid peaksid seadma eesmärgiks globaalsete energiaturgude stabiilseks, kindlaks ja läbipaistvaks muutmise, ning samal ajal pidevalt soodustama puhtaid energiaallikaid ja energiatõhusust;
64. kutsub komisjoni ja nõukogu üles arendama välja strateegilist energiaalast partnerlust selliste riikidega nagu Hiina, India, Lõuna-Aafrika, Brasiilia ja Mehhiko, et neid säästva energia strateegiate arendamisel rahaliselt abistada ning tagada seeläbi nende osalus jõupingutustes kliimamuutuste leevendamiseks;
65. kutsub komisjoni üles keskenduma kiiremas korras mitte üksnes tihedamale koostööle Venemaaga, vaid ka koostöö intensiivistamisele teiste energiaeksportijate, SRÜ ja eriti OPECi riikidega; tervitab kavandatavat üleeuroopalise energiaühenduse arendamist;
66. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suhtuksid väga tõsiselt Venemaalt pärit gaasitarnete defitsiidi reaalsesse ohtu pärast 2010. aastat, seda muu hulgas investeeringute puuduse, ulatuslike lekete ja energia raiskamise tõttu Venemaa siseturul; nõuab kindlalt, et liikmesriigid teeksid selgeks, et vajatavad investeeringud on tõenäolisemad tulema, kui valitseb investeeringute suurem turvalisus, kuna neid ei tehta ilma pikaajaliste lepinguteta; nõuab kindlalt, et liikmesriigid ja liit nõuaksid energiaalastes aruteludes Venemaaga transiidiprotokolli ja energiaharta lepingu ratifitseerimist, mis on oluline, et tagada tulevased hädavajalikud välisinvesteeringud Venemaa energiainfrastruktuuri ja tagada piisavad gaasitarned ELi tulevikus;
67. märgib, et Euroopa Ülemkogu ametlikul kohtumisel Lahtis lepiti kokku, et energiaharta põhimõtted ja G8 järeldused tuleks lülitada tulevasse kokkuleppesse ELi ja Venemaa vahel, mis peaks muu hulgas sisaldama:
a) WTO omadele sarnast otsustusmehhanismi vaidluste puhul, mis puudutavad ELi ja Venemaad ja/või üksikuid investoreid,
b) vastastikuse juurdepääsu võimaldamist infrastruktuurile,
c) konkurentsieeskirju, mis piiravad selliste poolmonopolistlike ettevõtete võimu, mida ei ole juurdepääsul nende vastavatele energiaturgudele eraldi osadeks jaotatud,
d) tegelemist tehniliste tõrgete probleemiga kolmandates riikides, mis mõjutab piirüleseid tarneid ELi liikmesriiki;
68. rõhutab, et ebakindel olukord energiavarustuskindluse ja kliima püsivuse alal vallandavad sageli rahvusvahelisi kriise ja konflikte, mis mõjutavad demokraatiat, inimõigusi ja vaesust;
69. märgib, et möödunudtalvine tõrge mitme liikmesriigi gaasienergiaturul on juba toonud kaasa ettevõtete ümberpaigutamise energiamahukates tööstusharudes; on arvamusel, et antud kontekstis on vaja vaadata läbi võimalused solidaarsuse edendamiseks liikmesriikide vahel ja kaaluda, kuidas tegeleda nimetatud küsimusega prioriteetselt, et tagada nii olemasolevate kui tulevaste võrkudevaheliste ühenduste nõuetekohane toimimine;
70. kutsub ELi üles üritama lisada WTO eeskirjadesse energiakaubandust reguleerivad sätted, mis võimaldaks organisatsioonil saada rahvusvaheliseks vahendajaks, kes on võimeline lahendama energia tarnimist ja jaotamist puudutavaid vaidlusi;
71. usub, et EL vastutab asjaomaste riikidega detsentraliseeritud energialahenduste väljatöötamise eest, mis oleks kohandatud maapiirkondade jaoks;
72. palub komisjonil analüüsida ja käsitleda tehniliste tõrgete probleemi kolmandates riikides, mis mõjutab piiriüleseid tarneid ELi liikmesriikidesse, nagu näiteks naftatarne katkestus Družba torujuhtmest;
73. rõhutab vajadust suurendada mitmekesisust ELi gaasiturul, otsides teid suuremate energiatarnete kindlustamiseks otse tootjatelt Kesk-Aasias, st Kasahstanis, Aserbaidžaanis, Türkmenistanis ja Usbekistanis;
74. nõuab sammude astumist, et tagada üleeuroopalise energiaühenduse arendamine, laiendades energiaühenduse lepingut ka Türgile, ning uurides võimalust Mašriki ja Magribi üleeuroopalise energiaühendusega ühinemiseks;
Ühtne energiaturg ja konkurentsivõime
75. kutsub liikmesriike üles tunnistama, et ELi energiaturg ei ole ikka veel täielikult liberaliseeritud ja täielik rakendamine on kohustuslik; on arvamusel, et ulatusliku energiasõltumatuse, pikaajalise stabiilsuse, tõhususe, keskkonnatundlikkuse ja varustuskindluse sisseseadmiseks on vaja selget ja stabiilset poliitilist raamistikku ning konkurentsile rajatud ja õiglast energiaturgu; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles hoolikalt hindama kõnealusel taustal vajadust regulatiivse sekkumise järele;
76. märgib, et liikmesriigid on julgustanud energiaturu liberaliseerimispoliitikat erineval viisil ning et erinevusi on näha ka nende regulatiivses raamistikus;
77. nõuab, et 2007. aasta märtsis toimuval ülemkogu kevadisel kohtumisel antaks laiem kujutlus Euroopa ühisest huvist energiavaldkonnas, et oleks võimalik asetada siseturu väljakujundamine selgesse poliitilisse raamistikku, mis praegu puudub;
78. kutsub komisjoni üles kasutama oma EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 3 kohaseid volitusi, et suurendada jõupingutusi gaasiinfrastruktuuri osadeks jagamisel, et edendada konkurentsi gaasitransiidivõrgu sektoris ja stimuleerida käitajaid avama turge käitajatele, kes ei ole traditsioonilised gaasitarnijad;
79. õnnitleb komisjoni energiavaldkonna uuringu puhul; kutsub komisjoni üles kasutama konkurentsieeskirju rikkuvate ettevõtete vastu sunnimeetmeid, sealhulgas trahve; julgustab komisjoni selgitama välja liikmesriike, kes kaitsevad liigselt siseriiklikke energialiidreid ja püüavad lõpphindu ümber reguleerida turuhinnast madalamal tasemel või püüavad tõkestada ühinemisi ja omandamisi, mis kahjustab siseturu väljaarendamist; palub, et komisjon esitaks juhise pikaajaliste tarnelepingute kohase vormi kohta ning tingimuste kohta, mille alusel on kokkulepped vastuvõetavad;
80. on seisukohal, et liikmesriigid ja piirkonnad peaks tagama väikeste ja keskmise suurusega ning suurte energiatootjate võrdse kohtlemise turul, eesmärgiga kaitsta energiatarbijaid turumonopolide tagajärgede eest;
81. nõuab tungivalt, et komisjon lükkaks riiklike eralduskavade hindamisel tagasi riiklikest eralduskavadest tulenevad turumoonutused ja nõuab kindlalt riiklike eralduskavade ühtlustamist, sest praegu õõnestavad paljud neist „saastaja maksab” põhimõtet;
82. kutsub komisjoni üles lõpetama energiahindade reguleerimist, sest see kahjustab avatud energiaturgude põhiolemust; kutsub komisjoni eelkõige üles tegelema energiamahukate tööstusharude reguleeritud energiahindade süsteemidega, sest need kahjustavad mitte üksnes ELi energiaturgu, vaid ka siseturgu teiste kaupade valdkonnas; nõustub, et ülemaailmses konkurentsis olevad ELi energiamahukad tööstusharud võivad vajada erimeetmeid, kuid et neid meetmeid tuleb võtta koordineeritud viisil üle kogu ELi; nõuab seetõttu tungivalt, et konkurentsi peadirektoraat esitaks selge kriteeriumide kogumi ülemaailmses konkurentsis olevate energiamahukate tööstusharude määratlemiseks ja kasutaks kõnealuseid kriteeriume energiamahukatele tööstusharudele ette nähtud riiklike energia erirežiimide õigustatuse hindamiseks;
83. nõuab tungivalt, et komisjon võtaks lisameetmeid, et tegeleda koondumistega energiaturul;
84. teeb ettepaneku suurendada märgatavalt liikmesriikide reguleerivate asutuste volitusi, kes peaksid olema täielikult sõltumatud valitsusest ja tööstusest, ning ühtlustada nende volitused, mille võiks saavutada ühiste läbipaistvus-, avalikustamis- ja aruandluseeskirjade kehtestamise kaudu, mille üle peaks järelevalvet teostama komisjon ja kord aastas Euroopa Parlament, ning sätestada siduvad miinimumsuunised reguleerivate asutuste nimetamise korra kohta; usub, et riiklikele energiaturgu reguleerivatele asutustele tuleks anda ülesanne nõustada konkurentsiasutusi liikmesriikides ja tagada, et energiaettevõtetel on seadusjärgne kohustus kliente energia säästmise alal nõustada;
85. kutsub komisjoni üles valmistama ette aruannet riiklike reguleerivate asutuste volituste ja sõltumatuse kohta ning alles seejärel valmistama ette soovitust siseturu regulatsiooni ühtlustatud väljatöötamise kohta;
86. kutsub liikmesriike üles andma riiklikele reguleerivatele asutustele ELi tasandil kokku lepitud volitused otsustada piiriülese elektri- ja gaasiedastuse üle, sealhulgas mittediskrimineeriva juurdepääsu üle võrgule, edastustasude, võimsuste jaotamise, ülekoormuse juhtimise hangete ja võrgu käitamise ning selge ajakava üle pakkumiste kohta energiaturul; on seisukohal, et riiklikud reguleerivad asutused peaksid kindlalt nõudma võrkude käitajatelt tegutsemist Euroopa tarbijate huvides; on seisukohal, et enne Euroopa reguleeriva asutuse loomist tuleks ühtlustada liikmesriikide reguleerivate asutuste vastutusalad, et tagada turu toimimise viisi parandamiseks mõeldud tegevuse suurem kooskõla;
87. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid tõhusamat koostööd põhivõrguettevõtjate vahel, eriti võimsuste piiriülese jaotamise, läbipaistvuse, päevasiseste turgude, võrkude planeerimise ja piirkondlike turgude väljaarendamisega seotud investeeringute valdkonnas; palub komisjonil valmistada koos põhivõrguettevõtjatega ette Euroopa võrgukoodeks;
88. kutsub komisjoni üles pakkuma lahendust põhivõrguettevõtjate sõltumatusega / huvide konfliktidega ja läbipaistvusega seotud probleemidele ja esitama ettepanekuid, mis võimaldavad põhivõrguettevõtjatel täita oma vastutust turu abistajatena ning ühtlustama põhivõrguettevõtjaid puudutavaid rahvusvahelisi eeskirju, et parandada piiriülest transporti;
89. kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid täidavad rangelt direktiivi 2001/77/EÜ artikli 7 lõikes 6 kehtestatud tingimusi, nimelt et käitajate poolt elektrienergia läbi võrgu transportimise eest kohaldatavad edastustasud ei ole ei ühel ega teisel kujul diskrimineerivad taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia suhtes, mida toodetakse äärepoolsetes piirkondades, nagu saared ja madala rahvastikutihedusega piirkonnad; nõuab tungivalt, et komisjon astuks edasisi samme lõpetamaks olemasolevat diskrimineerimist liikmesriikides;
90. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoolikalt hindama, kas võrdse mänguruumi loomiseks on vaja uusi institutsioone, nagu Euroopa energiavõrkude keskus, arvestades niigi märkimisväärset arvu olemasolevaid institutsioone, millele võiks toetuda;
91. nõuab tungivalt, et komisjon pakuks suuremat toetust liikmesriikide vahelistele ja eriti liikmesriikide sisestele võrkudevahelistele ühendustele, andes seeläbi saarte ja kaugemalasuvate piirkondade energiatarnijatele parema juurdepääsu maismaavõrgule;
92. kutsub komisjoni üles täpselt analüüsima piiridel projekteerimisloa andmisega seonduvaid olemasolevaid probleeme ja esitama Euroopa Parlamendile aruannet; kutsub liikmesriike üles andma projekteerimisluba piiridel nelja aasta jooksul alates avalduse esitamisest; lisab, et üks võimalik viis seda saavutada võib olla õigusaktide vastuvõtmine, kus see on vajalik;
93. on seisukohal, et piirkondlike energiaturgude loomine peaks aitama kiirendada ELi energiaturgude lõimumist ja et mitte mingil juhul ei tohiks kõikide energiaturgude lõimumisele püstitada täiendavaid takistusi;
94. kutsub komisjoni üles tagama, et seal, kus piiriülene ülekandevõime on piiratud, kasutatakse rohkem turupõhiseid jaotussüsteeme; on seisukohal, et ülekoormuse juhtimisest saadavat sissetulekut tuleks kasutada võrkudevaheliste ühenduste arvu suurendamiseks;
95. kutsub komisjoni üles seadma prioriteediks hästitoimivate, ühtlustatud piirkondlike elektrienergiaturgude loomist 2009. aastaks, eesmärgiga lõimida suurima arengupotentsiaaliga turud Euroopa tasandil 2012. aastaks ja edendada Euroopa ühtse energiaturu ja -võrgu loomist;
96. märgib, et piiriülesed võrkudevahelised ühendused nõuavad erimeetmeid, näiteks eeliskohtlemist rahastamisel või maksuvabastusi; nõuab tungivalt, et EL edendaks kiiresti oma üleeuroopalise energiavõrgu projekte; märgib, et puuduvate lülide lõpuleviimine üleeuroopalises energiavõrgus parandab varustuskindlust ning aitab kaasa siseturu väljakujundamisele;
97. peab asjakohaseks, et reguleeriva raamistiku võimalikku laiendamist tuleb edasi lükata ja et selle asemel tuleb kiirendada olemasolevate Euroopa Ühenduse eeskirjade rakendamist liikmesriikides; on arvamusel, et täiendavaid reguleerivaid meetmeid, nagu omandisuhete täielik eristamine, tuleks kaaluda üksnes siis, kui olemasolevates siseturgu käsitlevates õigusaktides ette nähtud mehhanismid end praktikas ei õigusta; rõhutab reguleerimise tulemuslikkuse parandamise ja olemasolevates õigusaktides kehtestatud tegevuste eristamisega seotud sätete nõuetekohase, ühtse rakendamise tagamise tähtsust;
98. kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama elektri- ja gaasidirektiivides kehtestatud eristamissätteid nii vormiliselt kui sisuliselt; tervitab rikkumismenetluste alustamist komisjoni poolt, et jõustada direktiivide rakendamine;
99. usub, et komisjon peaks esitama põhjaliku gaasistrateegia, milles uuritakse gaasitarbimise vähendamise vajadust, gaasi majandusliku ja tõhusa kasutamise eest hoolitsevatele kolmandatele poolte juurdepääsu tagamist, tarnete ja gaasiteede mitmekesistamist ning gaasiinfrastruktuuri täiustamist (nt gaasi ladustamine, veeldatud maagaasi rajatised ja puuduvad gaasisõlmed) – valmistudes seega ette ka biogaasi kasutuselevõtmiseks – ja vajadust mõnedes liikmesriikides gaasi voolusuunda muuta, ning milles käsitletakse lisaks ladustamise ja varude küsimust pärast põhjaliku kulude/tulude analüüsi läbiviimist, kus võetakse arvesse gaasisektori füüsilisi ja majanduslikke piiranguid;
100. kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid maagaasidirektiivi vastuvõtmiseks, et tasakaalustada biokütuseid ja vesinikku käsitlevaid direktiive;
101. nõuab, et komisjon esitaks määratluse, missugune on suur energiatarbija; nõuab, et komisjon pööraks erilist tähelepanu ELi suurtele energiatarbijatele, kes võistlevad ülemaailmses majanduskonkurentsis;
102. nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks oma konkurentsialaseid volitusi, et tegeleda turgu lõhestavate sätetega gaasitootjate ja ELi riiklike energiatarnijate vahelistes tarnelepingutes, mis keelavad ELi riiklikel energiatarnijatel gaasitootjate ülearuse gaasi edasimüümise muudele ELi turgudele, ning samuti et uurida teistele tarnijatele turgu sulgevate pikaajaliste tarnelepingute õiguspärasust;
Energiapuudus ja tarbijate õigused
103. usub, et tarbijad tuleb kõigis tulevastes energiapoliitikates seada kesksele kohale ning et energiapuudus peaks komisjoni ettepanekutes selgemini esile tulema; tuletab meelde, et tarbijatel, eriti riigiasutustel, kes peavad selles valdkonnas eeskuju näitama, on energiasäästlikkuse osas samuti kohustusi; tunnustab keskset rolli, mida arukas energia mõõtmine ja arvete koostamine võivad mängida tarbijate teadlikkuse tõstmisel selle kohta, kuidas ja miks energiat kasutatakse ja seega tarbijate käitumise muutmisel; kutsub nõukogu ja komisjoni üles pakkuma välja meetmeid, mis aitavad madala sissetulekuga peredel saavutada energiasäästu oma majapidamises, vähendades nii nende energiaarveid ja tundlikkust tulevaste hinnatõusude suhtes;
104. rõhutab harivate ja käitumisharjumusi muutvate kampaaniate korraldamise vajadust Euroopa kodanike säästvama liikuvuse huvides;
105. nõuab, et kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele antaks integreeritud ning jätkuvat toetust seoses energiatõhususe ja jätkusuutlikkuse alaste meetmetega kõigi Euroopa rahastamiskavade, eelkõige struktuurifondide, seitsmenda raamprogrammi, Euroopa aruka energiakasutuse programmi ning üldiselt kõigi ajavahemiku 2007–2013 ühtekuuluvuspoliitika alla kuuluvate regionaalpoliitiliste ja uut finantskorraldust puudutavate meetmete raames, samuti seoses Euroopa Investeerimispanga tegevusega;
106. kutsub komisjoni näitama üles huvi nii taastuvate energiaallikate kui ka energia säästmise vastu, rõhutades neid poliitikavaldkondi kõikide struktuurifondist ja ühtekuuluvusfondist (süvalaiendamine) rahastatavate algatuste puhul – ja eriti Euroopa Regionaalarengu Fondi kõikide ELi piirkondade jaoks mõeldud algatuste puhul – programmiperioodiks 2007–2013, ning koostama ettepanekut, kuidas kõrvaldada energia säästmise edasimineku piirang, mida põhjustab 3%-line piirang energiatõhususega seotud kulutustele nimetatud fondidest ning kaaluda künnise kaotamist pärast 2013. aastat;
107. kinnitab uuesti oma seisukohta, et inimeste energiaga varustamine nende põhivajaduste rahuldamiseks on vältimatu ja et selline varustatus tuleb tagada; nõuab seetõttu, et liikmesriikide energiaturgu reguleerivad asutused tagaksid universaalteenuse osutamise kohustuste austamise ning vähekaitstud ja vaeste tarbijate piisava kaitse;
108. toetab energiapoliitika eesmärkide kaasamist riigihankelepingute sõlmimise kriteeriumide sõnastusse, kus see on lepinguid sõlmiva asutuse seisukohast teostatav, asjaomase pakkumise seisukohast mõistlik ja ei kujuta endast ebaõiglast sekkumist konkurentsi;
109. rõhutab, et on tähtis, et tarbijatel oleks igas liikmesriigis lihtne juurdepääs hinna- ja valikuteabele, lihtne meetod energiaga varustajat vahetada ja õigus reguleerivate asutuste poolt ära kuulatud saada;
Areng
110. nõuab, et komisjon ja nõukogu tunnistaksid, et 2 miljardil inimesel maailmas ei ole juurdepääsu põhilistele energiateenustele, ning et EL peaks määratlema poliitikasuuna selle olukorra leevendamiseks ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;
111. tervitab ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi algatust kui osa ülemaailmsest poliitilisest vastutusest arengu edendamise eest;
112. rõhutab, et EL ja liikmesriigid peavad kasutama oma diplomaatilisi, abialaseid ja kaubandussuhteid energiat tarnivate riikidega, et edendada fiskaalset läbipaistvust; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks ametlikult ja edendaks kaevandustööstuse läbipaistvuse algatust ja arendaks välja strateegia kaevandustööstuse läbipaistvuse algatuse põhimõtete ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse kava süvalaiendamiseks kõikidesse kokkulepetesse kolmandate riikidega; on seisukohal, et erisätted neis kokkulepetes peaksid toetama kodanikuühiskonna rolli sõltumatu valvurina energiatulude haldamise üle;
113. on seisukohal, et ELi meetmete mõju suurendaks oluliselt tugev välispoliitika, millega püütakse veenda kõiki tööstusriike osalema võitluses kliimamuutuste vastu, ja suurema arvu selliste programmidee integreerimine Euroopa Liidu arengupoliitikasse, mille eesmärk on puhta ja tõhusa energia edendamine;
114. usub lisaks, et EL peaks koos kõige „edasijõudnumate” arenguriikidega uurima viise, kuidas mängida suuremat rolli ülemaailmses võitluses globaalse soojenemise vastu, näiteks ulatuslikuma puhta arengu mehhanismi raames ja puhta arengu edendamiseks põhimõtete ja meetmete vastuvõtmisega ühendatult valdkonnapõhise lähenemisviisiga, mis hõlmaks võimaluse korral eesmärke, mida kasutatakse stiimulina maailma süsinikuturu laiendamiseks, ja et EL peaks samuti kaaluma, milliseid samme võiks astuda maailma solidaarsuse kindlustamiseks kliimamuutuste tagajärgedega toimetulekul, eelkõige kõige vaesemates riikides;
115. rõhutab, et majandusareng on kõikide arenguriikide õigus; toonitab aga samas, et arenguriigid ei pea kordama tööstusriikide saastetavasid ning nõuab seetõttu, et suuremat tähelepanu pöörataks tehnoloogiaalasele koostööle ja suutlikkuse tõstmisele säästva energia vallas ning energiat tarbivate toodete ülemaailmsetele tõhususstandarditele;
116. nõuab säästvate, olemasolevate piirkondlike energiavormide ja detsentraliseeritud energiavõrkude rakendamise suuremat toetamist eriti arenguriikides, näiteks teadmiste- ja tehnosiirde abil, et tagada energia kättesaadavus, säästa ressursse, luua töökohti, vähendada sõltuvust ja aidata kaasa nõuetekohaselt toimiva turumajanduse ülesehitamisele;
°
° °
117. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
12.10.2006
väliskomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
rohelise raamatu kohta: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
( 2006/2113(INI) )
Arvamuse koostaja:
Josef Zieleniec
ETTEPANEKUD
Väliskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. väljendab tugevat toetust eesmärgile arendada välja terviklik ja säästev ühine Euroopa energiapoliitika ja rõhutab, et see peab hõlmama sidusat, strateegilist ja keskendunud väliskomponenti, nagu on rõhutatud komisjoni ja nõukogu peasekretäri / kõrge esindaja dokumendis „Euroopa energiahuvisid teeniv välispoliitika”;
2. tuletab meelde, et ülemaailmses majanduslikus ja poliitilises süsteemis leiavad aset suured muudatused, mis – koos maailma energianõudluse ja toornafta hindade järsu tõusuga – viib olukorrani, kus energiaturu määravad peamiste ülemaailmsete osalejate strateegilised huvid ning võimu geopoliitilist tasakaalu mõjutab võitlus energia pärast;
3. tuletab meelde, et oluline osa maailma nafta- ja gaasivarudest on koondunud ebastabiilsetesse piirkondadesse ja autoritaarse valitsemisega riikidesse; rõhutab, et poliitilise keskkonna madal ennustatavus ja demokraatia ja inimõiguste suhteliselt nõrk olukord kõnealustes riikides suurendab välismaiste investorite ja energiatarbijate väärkohtlemise ohtu ning takistab tõeliste ja pikaajaliste suhete arengut; juhib tähelepanu sellele, et EL ja tema energiatarnijad moodustavad osa ülemaailmsest energiaturust, mille raames nad on vastastikku sõltuvad;
4. rõhutab, et ELi praegune haavatavus ja Euroopa energiasõltuvus autoritaarse korraga riikidest kahjustab tugevalt usaldusväärse, tõhusa ja järjepideva ühise välis- ja julgeolekupoliitika arengut, eriti seoses ELi asutamisega seotud väärtuste austamise, toetamise ja edendamisega;
5. peab ELi sõltuvust piiratud energiatootjatest ja varustusteedest suureks ohuks ELi stabiilsusele ja heaolule; on mures, et see nõrgestab ELi võimet edendada tõhusalt rahvusvaheliste eeskirjade austamist, stabiliseerida ülemaailmset korda ja ergutada õigusriigi põhimõtteid energiat tootvates riikides;
6. usub, et ülemaailmse energiaturu ennustatavuse tagamine ja energiavarustuskindluse garanteerimine ei ole üksnes majanduslik ja keskkonnaalane küsimus, vaid on esmajärjekorras tugeva poliitilise tähendusega strateegilise tähtsusega küsimus;
7. peab oluliseks, et ELi loodav ühine energiapoliitika suurendaks ELi tugevust ja usaldusväärsust ülemaailmse osalejana, võimaldaks tal osaleda aktiivselt ülemaailmse energiaturu kujundamises, tagaks ELi ja kolmandate riikide vahel vastastikkuse põhimõtte rakendades energiatarned, edendaks säästvat arengut ning tugevdaks ta majanduslikku sõltumatust; kutsub liikmesriike üles astuma asjakohaseid samme, et muuta selline ühine poliitika võimalikuks;
8. tervitab komisjoni ettepanekut ELi strateegilise energiaaruande koostamiseks; nõuab tungivalt, et selle tulemus ei peaks olema tegevuskava, vaid küps Euroopa energiastrateegia koos konkreetsete eesmärkide, kohustuste ja sammudega, mis tagavad ühismeetmete rakendamise, tugevdavad solidaarsust liikmesriikide hulgas ning ELi ja maailma vahel ja tagavad kogu ELi sidusa tegevuse energiaalastes välissuhetes ja liikmesriikide energiapoliitikas;
9. kutsub komisjoni ja nõukogu üles alustama esimese strateegilise energiaaruande järel kiiret poliitilist protsessi Euroopa energiastrateegia ettevalmistamiseks esimese sammuna tõeliselt tulemusliku ühise energiapoliitika poole; nõuab, et Euroopa Parlamendi seisukohti võetaks nõuetekohaselt arvesse;
10. rõhutab vajadust vähendada ELi sõltuvust naftast ja gaasist; tervitab komisjoni ettepanekut püstitada üldine strateegiline eesmärk määrata kindlaks vähim osa energiast ELi energiavalikus, mis peab pärinema turvalistest ja vähem süsihappegaasi tekitavatest energiaallikatest; märgib, et selline eesmärk peaks olema osa Euroopa energiastrateegiast; rõhutab vajadust soovitusliku ja sihipärase ajakava järgi, et vähendada ELi energiasõltuvust järgnevate aastakümnete jooksul;
11. on seisukohal, et kuna ELi energiaga omavarustatus on antud hetkel võimatu, peaks ELi energiastrateegia lähtuma energiaallikate, tarnijate ja varustusteede kombinatsiooni mitmekesistamisest ning riikidevahelistest investeeringutest, et tugevdada – maailma tasandil vastastikkust sõltuvust silmas pidades – ülemaailmse energiaturu stabiilsust ja prognoositavust;
12. rõhutab, et üks strateegia peamistest sammastest peaks olema ühine arusaam ELi nafta ja gaasiga varustava infrastruktuuri arendamisest, mis tagaks liikmesriikide tehtavate strateegiliste otsuste kooskõlastamise; astub välja tarnete ja transiiditeede geograafilise päritolu mitmekesistamise eest;
13. juhib tähelepanu, et siseriiklike elektri- ja gaasiinfrastruktuuride vahelise vastastikuse sidumise edendamine tugevdab ELi võimet hädaolukordadele vastu seista; palub komisjonil süvendada ja laiendada liikmesriikide ja piirkondade energiavarude haavatavust käsitlevaid analüüse ja hindamisi, mille tulemusena oleks kõnealust analüüsi hiljem võimalik kasutada ELi energiavoogude tehniliste takistuste kõrvaldamist käsitleva konkreetsete ja kiirete meetmete kava alusena;
14. palub komisjonil tihedas koostöös liikmesriikidega koostada programm, mille abil toetada gaasihoidlate ehitamist, mis on vajalik energiaga varustatuse tagamiseks juhul, kui tarned peaksid katkema;
15. toetab liikmesriikide vahelist koostööd energiavarustatuse häirete ennetamisel ja energiakriisi korral; rõhutab ELi tõhusate ja integreeritud erakorraliste meetmete olulisust;
16. tervitab energiaühenduse lepingu projekti kui olulist panust Kagu-Euroopa stabiliseerimisse, energiaturgude avatusse ja transiiditeede turvalisusse Euroopas; kutsub komisjoni üles koostama kava energiaühenduse järkjärguliseks laiendamiseks Norrasse ja Türki ning kõigisse Euroopa naabruspoliitikasse kaasatud riikidesse;
17. nõuab tungivalt, et EL astuks aktiivselt tihedasse dialoogi kõigi suurte naftat ja gaasi tarbivate riikidega, eriti USAga, kuid ka Jaapani, Hiina ja Indiaga, et luua stabiilne ja ennustatav ülemaailmne energiaturg, mis põhineb turureeglitel; palub ELil lisada WTO eeskirjadesse energiakaubandust reguleerivad sätted, mis võimaldaks WTOl olla rahvusvaheline vahendaja, kelle pädevuses on energia tarnimist ja jaotamist puudutavate lahkhelide lahendamine; on seisukohal, et Venemaa WTO liikmelisus aitab kaasa tarnelepingute läbipaistvusele ja turvalisusele ning loob paremaid tingimusi investeeringuteks;
18. nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks energiavarustuse kindluse probleemi Venemaa ja Ukrainaga peetavate läbirääkimiste käigus;
19. peab oluliseks, et EL jätkaks kliimamuutustega võitlemise eestvedamist ning püüdleks Kyoto protokolli eesmärkide saavutamise poole; on seisukohal, et ELi püüdlused taastuva ja puhta energia ning energiasäästmise ja tõhususe tehnoloogiate arendamise vallas tuleb integreerida ELi välissuhete kõikidesse tasanditesse vastavalt Johannesburgis 2002. aastal kokku lepitud ülemaailmse säästva arengu raames;
20. rõhutab vajadust viia suhted peamiste energiat tarnivate riikidega läbipaistvasse, vastastikku tulutoovasse strateegilisse raamistikku; toetab ELi ja Venemaa vahelist energiaalast dialoogi, mille käigus võetakse arvesse Venemaa ja Euroopa energia infrastruktuuridesse tehtavaid vajalikke investeeringuid tingimusel, et tagatakse õigusriigi põhimõte ja mõlemad pooled austavad turueeskirju, et tagada nii varustuskindlus kui ka nõudluskindlus; rõhutab, et olulise tähtsusega on dialoogi tõhususe tagamine sidusa poliitika kaudu, mis põhineb liikmesriikide meetmete tihedal kooskõlastamisel ja ühistel väärtustel põhineva partnerluse arendamine;
21. peab turulepääsu vastastikkust ja turureeglite austamist energiaalase koostöö aluspõhimõteteks; on seetõttu arvamusel, et turulepääsu vastastikkust ei saa kohaldada olukorras, kus Venemaa energiaturgu kontrollib riiklik monopol, kes teenib riigi võimuhuvisid; nõuab seda silmas pidades, et Venemaa toimiks vastavalt oma lubadusele avatuse, läbipaistvuse ja ausa konkurentsi kohta ning ratifitseeriks viivitamatult 1991. aasta energiaharta lepingu; seetõttu on seisukohal, et ELi ja Venemaa energiaalased suhted peaksid olema uuendatud partnerlus- ja koostöölepingu lahutamatu osa.
MENETLUS
Pealkiri
Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
Menetluse number
2006/2113(INI)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
AFET 15.6.2006
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Josef Zieleniec 21.6.2006
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
14.9.2006
10.10.2006
Vastuvõtmise kuupäev
10.10.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
48
2
4
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Angelika Beer, Panagiotis Beglitis, Monika Beňová, Simon Coveney, Ryszard Czarnecki, Giorgos Dimitrakopoulos, Jas Gawronski, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Jana Hybášková, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Edward McMillan-Scott, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Raimon Obiols i Germà, Cem Özdemir, Tobias Pflüger, Lydie Polfer, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Hannes Swoboda, Konrad Szymański, Antonio Tajani, Paavo Väyrynen, Ari Vatanen, Jan Marinus Wiersma, Luis Yañez-Barnuevo García, Josef Zieleniec
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Hélène Flautre, Michael Gahler, Tunne Kelam, Miguel Angel Martínez Martínez, Yiannakis Matsis, Rihards Pīks, Aloyzas Sakalas, Inger Segelström
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Elspeth Attwooll, Christopher Beazley, Hanna Foltyn-Kubicka, Toomas Savi, Diana Wallis
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
5.10.2006
arengukomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
rohelise raamatu kohta: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
( 2006/2113(INI) )
Arvamuse koostaja:
Anders Wijkman
ETTEPANEKUD
Arengukomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
A. arvestades, et vaeste juurdepääs puhta ja taskukohase energia teenustele on aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks oluline eeltingimus; ning arvestades, et väikese sissetulekuga riigid kannatavad eriti kasvavate naftahindade pärast;
B. arvestades, et kliimamuutused kujutavad endast tõsist ohtu vaesuse vähendamisele enamikus väikese sissetulekuga riikides, eriti kui võtta arvesse selliste looduskatastroofide nagu tugevate tormide, üleujutuste ja põudade kiirelt kasvavat ohtu; ning arvestades, et tööstusriigid vastutavad suurel määral kasvuhoonegaaside emissiooni eest atmosfääri ja peavad seetõttu olema algatajaks kliimamuutuste leevendamisel, kuid väikese sissetulekuga riike kliimamuutustega kohanemisel ka tehniliselt ja rahaliselt abistama;
C. arvestades, et energiavarustuse kindlus ja kliimaga seotud kindlus peavad käima käsikäes, ning arvestades, et need sõltuvad Euroopas suuresti valikutest, mida teevad sellised suured riigid nagu Hiina ja India oma majanduses; arvestades, et kliimamuutuste leevendamine võib tulemuslik olla ainult siis, kui arenguriigid, eriti suured ja kiiresti kasvava majandusega riigid nagu Hiina ja India, võtavad aktiivselt osa jõupingutustest piirata kasvuhoonegaaside emissiooni,
1. rõhutab, et majandusareng on kõikide arenguriikide õigus; toonitab aga samas, et arenguriigid ei pea kordama tööstusriikide saastetavasid, ning nõuab seetõttu, et suuremat tähelepanu pöörataks tehnoloogiaalasele koostööle ja suutlikkuse tõstmisele säästva energia vallas ning energiat tarbivate toodete ülemaailmsetele tõhususstandarditele;
2. rõhutab, et oma energiavarustuse mitmekesistamise strateegia raames peab Euroopa Liit austama koostöö- ja arengupoliitika aluspõhimõtteid, nagu võitlemine vaesuse vastu, läbipaistvus, säästva arengu edendamine ja korralike töökohtade tagamine; nõuab eriti, et seda lähenemist eelistataks 23. juunil 2000. aastal sõlmitud Cotonou lepingu artikli 8 alusel Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (AKV) ning Euroopa Liidu vahelises koostöös;
3. rõhutab, et energiavarustuskindluse ja kliimaga seotud kindluse häired vallandavad sageli rahvusvahelisi kriise ja konflikte, mis mõjutavad demokraatiat, inimõigusi ja vaesust;
4. palub komisjonil ja nõukogul seada ELi arengukoostöö prioriteediks juurdepääs tõhusamatele ja taastuvatel energiaallikatel põhinevatele energiatehnoloogiatele; palub samal ajal partnerriikidel seada säästev energia prioriteediks vaesuse vähendamise strateegiates;
5. palub komisjonil ja nõukogul välja arendada strateegiline energiaalane partnerlus selliste riikidega nagu Hiina, India, Lõuna-Aafrika, Brasiilia ja Mehhiko, et neid säästva energia strateegiate arendamisel rahaliselt abistada ning seeläbi tagada nende osalus kliimamuutuste leevendamise jõupingutustes;
6. rõhutab, et taastuva energia tehnoloogiate arendamise tingimused on paljudes arengumaades suurepärased ning et selliste tehnoloogiate laiendamine aitaks toime tulla tõusvate importnafta hindadega, vähendada tavapäraste kütuste negatiivset mõju tervisele ja keskkonnale ning luua samas eksporditurge; soovitab, et toetus ulatuslikule etanooli ja biodiisli tootmisele ja teistel taastuvatel energiaallikatel põhinevatele tehnoloogiatele partnerriikides – loodusvarade säästva majandamise raames – peaks olema arengupankade, näiteks Euroopa Investeerimispanga, ekspordikrediidiasutuste, Ülemaailmse Keskkonnafondi (GEF), puhta arengu mehhanismi (CDM) jne prioriteet;
7. võtab teadmiseks märkimisväärse potentsiaali, mida pakuvad biodiisli tootmisel sellised taimed nagu elevandirohi ja jatrofa, ning eeskätt seetõttu, et need liigid kasvavad hästi väikese tootlikkusega aladel ning vajavad vähe vett, palub komisjonil ja nõukogul seda potentsiaali edasi arendada;
8. rõhutab mäetööstuse juhtimise läbipaistvuse tähtsust; nõuab tungivalt komisjonilt, nõukogult ja partnerriikidelt fiskaalse läbipaistvuse, heade valitsemistavade ning tulude kasutamise demokraatliku kontrolli edendamist energiatulude haldamisel; lisaks sellele kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selgesõnaliselt ja avalikult toetama mäetööstuse läbipaistvuse algatust;
9. rõhutab, et Euroopa Liidu sõltuvus energia impordist ei tohi kaasa tuua hoiakute muutumist demokraatia ja inimõiguste olukorra suhtes päritolu- ja transiidiriikides.
MENETLUS
Pealkiri
Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
Menetluse number
2006/2113(INI)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
DEVE 18.5.2006
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Anders Wijkman 11.7.2006
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
28.8.2006
25.9.2006
3.10.2006
Vastuvõtmise kuupäev
3.10.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
27
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Margrietus van den Berg, Danutė Budreikaitė, Marie-Arlette Carlotti, Thierry Cornillet, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Michael Gahler, Filip Andrzej Kaczmarek, Glenys Kinnock, Maria Martens, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, José Javier Pomés Ruiz, Horst Posdorf, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Anna Záborská, Mauro Zani
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Milan Gaľa, Manolis Mavrommatis, Anne Van Lancker, Ralf Walter, Anders Wijkman, Gabriele Zimmer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
10.10.2006
rahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
rohelise raamatu kohta: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
( 2006/2113(INI) )
Arvamuse koostaja:
Helmuth Markov
ETTEPANEKUD
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. rõhutab säästva energiakasutuse, ausa konkurentsi, ressurssidele õiglase juurdepääsu ja varustuskindluse eesmärkide üleilmset mõõdet ning sellest tulenevat vajadust mitmepoolseks energiapoliitiliseks lähenemisviisiks ÜRO ja rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA), OECD, WTO, IMF ja Maailmapanga raames; kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike seisma ELi sise- ja välistegevuses ning eriti kõnesolevates organisatsioonides üldise programmi ja ühise strateegia eest, mis põhineb maailma energeetilise ja klimaatilise olukorra põhjalikul hindamisel ning toetab energiasäästu ja -tõhusust, detsentraliseeritud taastuvate energiaallikate kasutamist, energianõudluse lahutamist majanduskasvust ning säästva arengu edendamist kogu maailmas; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike pöörama erilist tähelepanu mitmekesistamise, detsentraliseerimise ja energiatõhususe küsimustele; väljendab tugevat toetust eesmärgile töötada välja terviklik ühine Euroopa energiapoliitika ning rõhutab, et sellel peab olema sidus, strateegiline ja täpse suunitlusega välismõõde, sealhulgas kaubanduspoliitika osas;
2. toetab energiasektori teenuseturu järkjärgulist avamist ning eriti riikidevaheliste kaubanduseeskirjade ja põhimõtete täielikku kohaldamist nafta- ja maagaasisektorite suhtes;
3. rõhutab rahvusvahelise kaubanduse süsteemi ja kaubanduskokkulepete olulist osa stabiilse ja prognoositava õigusliku raamistiku tagamisel, mille eesmärk on suurendada investeeringuid ning luua sobiv keskkond uutele, uuenduslikele energiaalastele lahendustele;
4. juhib tähelepanu asjaolule, et traditsiooniliste energiaallikate ammenduvus, väga suur või siis kasvav tarbimine suurtes tööstusriikides ja kasvava majandusega riikides võib tuua kaasa hindade edasise tõusu, mis võib avaldada negatiivset mõju tootmiskuludele, lisandväärtusele, ekspordihindadele ja kaubandusbilansile; on seetõttu seisukohal, et energiavarustusel on vaja üle minna taastuvatele ja muudele alternatiivsetele energiaallikatele, vähendada kadusid energia transportimisel, toetada tõhusamalt uute tehnoloogiate ja energiainfrastruktuuride arendamist;
5. toetab biokütuste, eriti põllumajandustoodete tööstuslikust töötlemisest saadavate ja teise põlvkonna biokütuste laialdasemat tootmist ja kasutamist, et vähendada ELi energeetilist sõltuvust ning kindlustada arengu ja tööhõive tase;
6. leiab, et energiasäästu ja energiatarne lepingud peaksid selgelt sisaldama sellise paketi tarnimist, milles tõhususe ja kokkuhoiu kriteeriumite põhjal oleksid kombineeritud erinevad energiaallikad;
7. on seisukohal, et Kyoto protokolli täitmata jätmine või selle mitteratifitseerimine on tootmiskuludele ja kaubandusmahtudele avaldatava mõju tõttu ELi majandusele suhteliselt ebasoodne; nõuab kliima- ja keskkonnakaitset käsitlevate kokkulepete arvessevõtmist WTO raames; rõhutab kohustust tagada tuumaelektrijaamade ehitamist ja tööd käsitlevate rahvusvaheliste ja Euroopa ohutuseeskirjade järgimine;
8. peab vajalikuks teha tõsiseid jõupingutusi rahvusvahelise kliimakaitse korra väljatöötamiseks 2012. aastale järgnevaks ajaks;
9. kutsub komisjoni töötama välja strateegiaid, mille abil saab tehnoloogiaekspordiga energiasäästu ja energiatõhususe valdkondades toota lisandväärtust, luues sellega töökohti Euroopas;
10. kutsub komisjoni avaldama WTOs survet, et ausa konkurentsi edendamiseks kehtestada energiaturu läbipaistvust, samuti riigiabi ja teisi kaubandust moonutavaid meetmeid käsitlevad erieeskirjad; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha ettepaneku hinnakujundamise mehhanismi kehtestamiseks kogu maailmas ning esitada Euroopa Parlamendile hinnang maailma energiaturu seire süsteemi loomise asjakohasuse ja teostatavuse kohta;
11. palub komisjonil teha ettepaneku energiatõhusust käsitleva rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks ja seda propageerida;
12. märgib, et energiatehnoloogia valdkonna uuringud on oluline samm eksporditurgude avamise suunas; kutsub seepärast komisjoni jätkama (tava-, tuuma- ja taastuv-) energia allikate uurimise toetamist, et ka Euroopa võiks hõlvata eksporditurge, kusjuures ELi liikmesriikidel oleks võimalus selliste uuringute tulemusi oma tarbeks kasutada;
13. on seisukohal, et heitkogustega kauplemine saab aidata kaasa energiaalaselt teadlikumale käitumisele, kui heitkoguste piirangud on tõelised stiimulid energiasäästuks ja kõik olulised majanduspiirkonnad selles osalevad ning heitkogustega kauplemine ei too kaasa turumoonutusi ega heitkoguseid ei paigutata lihtsalt ühest kohast teise;
14. peab energiahartat rahvusvahelise kaubanduse ja energiasektori investeeringute õigusliku raamistiku loomise võimalikuks lähtepunktiks;
15. toetab nõudmisi lahutada gaasihinnad toornafta hinnamuutustest;
16. rõhutab vajadust soodustada lühikeste energiaahelatega detsentraliseeritud energiavarustust, mis põhineb olemasolevate piirkondlike ressursside, sealhulgas biomassi kasutamisel ja biokütuste väljatöötamisel, toetades sel moel impordist sõltuvuse vähendamist ja energiapoliitiliselt motiveeritud sekkumiskulude minimeerimist;
17. on seisukohal, et tuumaenergia tulevik peab olema tihedalt seotud usaldusväärse välis- ja sisestrateegiaga, milles käsitletakse tuumamaterjali ohutust, kiirguskaitset ning tuumajäätmete ohutu kõrvaldamisega seonduvaid ühiseid uurimis- ja arendusprogramme;
18. tuletab meelde, et ELil peab olema juhtroll sellistes algatustes nagu vesinikumajanduse rahvusvaheline koostöö või rahvusvaheline katsetermotuumareaktor;
19. nõuab säästvate, olemasolevate piirkondlike energiavormide ja detsentraliseeritud energiavõrkude rakendamise suuremat toetamist just arenguriikides, sealhulgas teadmiste- ja tehnosiirde abil, sest nii saab kaasa aidata energia kättesaadavuse kindlustamisele, ressursside kokkuhoiule, töökohtade loomisele, sõltuvuse vähendamisele ja toimiva turumajanduse ülesehitamisele;
20. kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike kõige kiiremas korras arendama tihedat dialoogi ja koostööd kõigi suurte energiat tarbivate ja tootvate riikidega, eriti Ameerika Ühendriikide, India, Hiina, Jaapani ja Pärsia lahe riikide koostöönõukoguga, et luua tõhusad ja sidusad raamistikud ja partnerlussuhted, mis peaksid aitama kaasa stabiilsema, prognoositavama, läbipaistvama ja diskrimineerimisest vaba, üldistel eeskirjadel põhineva turu tekkele;
21. nõuab kindlalt, et komisjon peaks põhimõttelise küsimusena nõudma kahe- ja mitmepoolsete teenustelepingute raames universaalteenuste osutamise kohustuste täitmist nii oma energiateenustega seotud pakkumiste kui nõudmiste osas;
22. kutsub komisjoni kiirendama üleeuroopaliste võrkude programmi rakendamist, mille eesmärk on parandada vastastikust sidumist ELi ja naaberriikide, sealhulgas Venemaa, MEDA programmi ja Kaspia mere piirkonna riikide vahel energiaressursside kasutamise ja transpordi infrastruktuurile juurdepääsu ühise strateegia alusel;
23. rõhutab olulist osa, mida veeldatud maagaasi kasutamine võib etendada energiaalaste eesmärkide saavutamisel, ning nõuab tungivalt, et komisjon edendaks algatusi selle tehnoloogia asjakohaseks arendamiseks ELis ja kolmandates riikides;
24. jagab komisjoni arvamust, et Euroopa ei ole veel välja arendanud täielikult konkurentsivõimelisi energia siseturge ning et praeguste suundumuste kohaselt jääb ELi energiaimport endiselt kontsentreerituks ning rahvusvahelised energiahinnad tõusevad järsult; nõuab seepärast Euroopa energiaturu dereguleerimise protsessi tugevdatud kontrollimist; viitab siiski taastuvatele energiaallikatele soodsa raamistiku loomise vajadusele;
25. tervitab komisjoni sektoriuuringut gaasi- ja elektrienergia turul; märgib, et kasvav kontsentratsioon ELi siseturul võib suurendada olemasolevaid moonutusi, nõudes seetõttu liikmesriikide ja ELi normatiivse suutlikkuse parandamist, tagamaks tarbijate õiguseid ja vastavust ELi energiatõhususega.
MENETLUS
Pealkiri
Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
Menetluse number
2006/2113(INI)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
INTA 18.5.2006
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
EI
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Helmuth Markov 18.4.2006
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
11.7.2006
11.9.2006
Vastuvõtmise kuupäev
3.10.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
20
4
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jean-Pierre Audy, Françoise Castex, Giulietto Chiesa, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Jacky Henin, Sajjad Karim, Alain Lipietz, Erika Mann, Helmuth Markov, David Martin, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Johan Van Hecke, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Zbigniew Zaleski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Panagiotis Beglitis, Margrietus van den Berg, Danutė Budreikaitė, Małgorzata Handzlik, Pierre Jonckheer, Zuzana Roithová, Antolín Sánchez Presedo
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
3.10.2006
majandus- ja rahanduskomisjoni ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
rohelise raamatu kohta: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
( 2006/2113(INI) )
Arvamuse koostaja:
Jan Christian Ehler
ETTEPANEKUD
Majandus- ja rahanduskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. toetab komisjoni energiapoliitilist lähenemisviisi, mis lähtub sellest, et majandusliku konkurentsivõime eeltingimus on stabiilne ja usaldusväärne reguleeriv raamistik, mille puhul võetakse arvesse turumehhanisme;
2. toetab integreeritud energiapoliitilist lähenemisviisi, mille puhul võetakse võrdsel määral arvesse energiavarustuse kindluse, konkurentsivõime ja keskkonnahoidlikkuse, sealhulgas kliimamuutuse eesmärke;
3. rõhutab, et ELi energia siseturu loomine koos võimalusega laiendada seda mitteliikmesriikidesse võiks anda elutähtsa panuse varustuskindlusesse;
4. nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei otsiks lahendusi eeldatavatele varustuskindlusega seotud riiklikele huvidele toimiva siseturu kahjuks;
5. rõhutab tõhusate regulatiivsete struktuuride ning riiklikele monopolivastastele ja turujärelevalveasutustele asjakohaste volituste andmise erilist tähtsust, et vältida turu valitsemist ning luua taskukohaste energiahindade tagamiseks toimiv siseturg; rõhutab oma toetust komisjoni valdkondlikele uurimistele ning nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks konkurentsiõiguse rikkumiste käsitlemiseks täielikult kõiki kättesaadavad vahendeid;
6. märgib, et praeguse maksukoormuse puhul arvestatakse energiahinna suure osaga ja rõhutab seetõttu, et Euroopa tööstuse konkurentsivõimet tuleks toetada energiapoliitika eesmärkide – näiteks energiatõhususe parandamine või taastuva energia edendamine – rakendamisega ning et seetõttu tuleks valida positiivsed stimuleerivad mehhanismid, nt nn rohelised maksud;
7. peab väga oluliseks eesmärki vähendada ELi sõltuvust importnaftast, et leevendada rahvusvaheliste kõrgemate energiahindade mõju ELi majandusele ja kodanikele;
8. nõuab õiglaste konkurentsieeskirjade rakendamist energiasektoris konkurentsivõime parandamise vahendina;
9. peab asjakohaseks reguleeriva raamistiku võimaliku laiendamise edasilükkamist ja selle asemel olemasolevate Euroopa Ühenduse eeskirjade rakendamise kiirendamist liikmesriikides; on arvamusel, et täiendavaid reguleerivaid meetmeid tuleks kaaluda alles siis, kui olemasolevates siseturgu käsitlevates õigusaktides ette nähtud mehhanismid end praktikas ei õigusta;
10. rõhutab tungivalt, et uute institutsiooniliste struktuuride loomine Euroopa Liidu tasandil ei ole mõttekas, kui see toob kaasa topeltpädevused ja täiendava bürokraatia või kui nimetatud struktuuride ülesandeid võiksid täita liikmesriikide institutsioonid või juba olemasolevad võrgustikud; julgustab seetõttu komisjoni etendama aktiivset osa niisuguste struktuuridega kaasnevate võimaluste optimeerimisel;
11. rõhutab selgelt, et tehnoloogiale avatud, mittediskrimineeriv ja tugevdatud toetus konkurentsivõimelise keskkonnasõbraliku tehnoloogia kasutamisele suunatud uurimis- ja arendustööle annab olulise panuse energiavarustuse kindluse ja taskukohaste energiahindade tagamisse;
12. usub, et on tungiv vajadus investeerimistingimuste parandamiseks kooskõlas elektrijaamade suutlikkuse ja energiavarustuse infrastruktuuriga lihtsustatud ning sujuvamate heakskiidumenetluste ja sujuvamate kohtumenetluste abil; rõhutab seoses sellega, et detsentraliseeritud energiakasutuse infrastruktuur ja genereerimine aitavad kaasa energiavarustuskindluse parandamisele ning et seda tuleks edendada energiapoliitika strateegiate sõnastamisega;
13. hoiatab riigi eestvedamisel toimuva varustamise piiramise eest teatavate energiaallikate diskrimineerimise teel; juhib tähelepanu sellise tegevuse negatiivsetele tagajärgedele varustuskindlusele, energiahindadele ja konkurentsivõimele;
14. tervitab energiapoliitika eesmärkide kaasamist riigihankelepingute sõlmimise kriteeriumide sõnastamisse, kui see on lepinguid sõlmiva asutuse seisukohast teostatav, asjassepuutuva pakkuja seisukohast mõistlik ja kui see ei kujuta endast ebaõiglast sekkumist konkurentsi;
15. märgib, et mitme liikmesriigi eelmise aasta talve gaasienergiaturu tõrge on juba viinud energiatööstusettevõtete ümberpaigutamiseni; on arvamusel, et antud kontekstis tuleb vaadata läbi võimalused solidaarsuse edendamiseks liikmesriikide vahel ja kaaluda asjassepuutuva küsimuse prioriteetset läbivaatamist, eesmärgiga tagada olemasolevate ja tulevaste võrkudevaheliste ühenduste õige toimimine; märgib, et täielikult toimiva turu ja vastastikuse abi pakkumiseks varustamise katkemise korral tuleb pöörata erilist tähelepanu liikmesriikidevahelistele projekteerimistingimustele, mis võivad mõjutada kulusid.
MENETLUS
Pealkiri
Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
Menetluse number
2006/2113(INI)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
ECON
18.5.2006
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Jan Christian Ehler
18.5.2006
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
12.9.2006
2.10.2006
Vastuvõtmise kuupäev
3.10.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
36
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Jan Christian Ehler, Elisa Ferreira, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Andrea Losco, Astrid Lulling, Cristobal Montoro Romero, John Purvis, Alexander Radwan, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Lars Wohlin.
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Satu Hassi, Sergej Kozlík, Alain Lipietz, Jules Maaten, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Sérgio Marques, Gilles Savary, Andreas Schwab.
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
11.10.2006
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
rohelise raamatu kohta: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
2006/2113(INI) )
Arvamuse koostaja:
Evangelia Tzampazi
ETTEPANEKUD
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. tervitab rohelist raamatut Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks;
2. rõhutab, et Euroopa Liit on pühendunud eesmärgile tegeleda kliimamuutustega ja seega seada globaalse temperatuuri tõusu piiriks industriaalajastu eelse tasemega võrreldes +2°C;
3. tuletab meelde vajadust õigusliku aluse järele, et järgida Euroopa ühtset poliitikat energeetikavaldkonnas; mis tagaks turvalise, taskukohase ja detsentraliseeritud tõhusa energiamajanduse, samal ajal keskkonda kaitstes; väidab, et transport on sellise säästva energiapoliitika põhikomponent ja sellega tuleb tõsiselt tegelda;
4. nõuab tungivalt, et komisjon, võttes arvesse praegust 25 eraldiseisva energiaturu reguleerija olemasolu liikmesriikides, viiks lõpule ülevaatuse reguleerijate rolli kohta igas liikmesriigis, hinnates igakülgselt ka võimalikku vajadust Euroopa energiaturu reguleerija järele;
5. rõhutab, et fossiilkütuste kasutamine energia tootmiseks mõjub halvasti kliimale ning viib eelkõige nende ressursside nappuse ja ammendumiseni, muutes liikmesriigid sõltuvaks väljaspool ELi toodetavast energiast; nõuab, et väljapakutud tegevuskavad nii energiatõhususe kui säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia osas oleksid piisavalt ambitsioonikad, et vähendada Euroopa Liidu praeguse energiatarbimise hulka 20% võrra aastaks 2020, et nendega kaasneks seire- ja kontrollimehhanism ning et nad oleksid üksteisega kooskõlas;
6. rõhutab, et energia turvalisus ja kliima stabiilsus peavad käima käsikäes ning et kõik pingutused energiaga varustamise mitmekesistamiseks peaksid pidama prioriteetseks energiatõhusust ja madala süsinikusisaldusega alternatiive, kus eelistatud oleksid taastuvad energiaallikad;
7. rõhutab, et ELi energia turvalisus ja kliima stabiilsus sõltub suures ulatuses arengutest sellistes riikides nagu USA, Hiina, India jne, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu teeksid suuremaid jõupingutusi mainitud riikide kaasamiseks kliimamuutuste leevendamisse; üks oluline algatus oleks aidata finantsiliselt arenevatel riikidel nagu Hiina ja India investeerida tõhusamatesse ja madalama süsinikusisaldusega energiatehnoloogiatesse;
8. juhib tähelepanu sellele, et nii geotermiline energia kui laineenergia kujutavad endast tohutut potentsiaali energiaga varustamise suhtes ka Euroopas ning nendega tuleks aktiivselt tegelda;
9. tuletab meelde, et tähtis on suurendada nii tootmisharu kui ka kodanike teadlikkust sellest, mis puudutab energia ratsionaalset kasutust ja energiajäätmete tekkimise vältimist, ning nõuab laiaulatuslike teavituskampaaniate ja harivate kampaaniate käivitamist; samuti nõuab taastuvate energiaallikate kasutamise edendamist;
10. nõuab tungivalt, et Euroopa energiastrateegia püstitaks ambitsioonikad eesmärgid, selleks et järg-järgult suurendada madala süsinikdioksiidisisaldusega energiaallikate osa oma energiakasutuses; toetab ideed leppida kokku üldine strateegiline eesmärk, näiteks saavutada miinimumosa kogu ELi energiatarbimises, mis pärineb turvalistest ja madala süsinikusisaldusega energiaallikatest;
11. juhib tähelepanu sellele, et ELi sõltuvusel imporditud energiast on juba märkimisväärne mõju ELi iseseisvusele otsuste vastuvõtmisel muudes poliitikavaldkondades ning see sõltuvus nõrgendab iseseisvust jätkuvalt, kui ei võeta otsustavaid meetmeid kohalike energiaallikate arendamise ja kasutamise toetamiseks;
12. tervitab rohelise raamatu kontekstis komisjoni hiljutist algatust viia läbi uurimus loodusvarade majandamise ja komisjoni välissuhete konflikti vaheliste seoste kohta, ja rõhutab eriti energia turvalisuse ja kliima stabiilsuse vahelisi seoseid;
13. tuletab meelde, et 40% ELi energiast kasutatakse ehitistes; toetab ideed laiendada praegu kehtivat direktiivi ehitiste kohta kõigile ehitistele; selles kontekstis palub komisjonil hinnata võimalust luua energiatõhususe valdkonnas üleeuroopaline "valgete sertifikaatide" süsteem;
14. nõuab, et strateegias pöörataks piisavalt tähelepanu transpordisektorile;
15. nõuab siduvaid autodest lähtuva CO 2 heite sihtkoguseid, s.t 120 grammi CO 2 sõiduki kohta kilomeetris 2012. aastaks; on seisukohal, et järgnevalt tuleks neid sihtkoguseid alandada vähemalt 10 g km kohta iga kahe aasta tagant, kuni 2020. aastal jõutakse sihtkoguseni 80 g/km kõigi maanteesõidukite suhtes;
16. kutsub komisjoni üles esitama hiljemalt 2007. aasta kevadeks rakendusmeetmeid kõrge energiasäästvuse potentsiaaliga toodete kohta energiat tarbivate toodete direktiivi raames (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, ELT L 191, 22.7.2005, lk 29);
17. peab murettekitavaks, et kõik liikmesriigid tõenäoliselt ei täida Euroopa Liidu püstitatud eesmärke taastuvate energiaallikate kasutamise suurendamiseks aastaks 2010; kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid kindlaksmääratud eesmärkide saavutamise tagamiseks;
18. väidab, et teadustöö ja tehnoloogilise tutvustamise vallas on eriti uutes liikmesriikides vaja teha suuremaid jõupingutusi taastuvate energiaallikate kasutamise veelgi tõhusamaks julgustamiseks ja arendamiseks; rõhutab, kui oluline on viia transpordisektoris sisse maksusoodustused biokütuste kasutamise eest, millest võib mõnedes Euroopa Liidu maapiirkondades saada alternatiivne tuluallikas;
19. sellega seoses näeb vajadust rohkem ühtlustada ja kooskõlastada toetust taastuvatest energiaallikatest saadavale elektrile, nii et seda kasutataks eelkõige parimate looduslike tingimustega paikades; usub, et praeguste teadmiste kohaselt oleks taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit ostma kohustav Euroopa seadus parim võimalus, kuid kaaluda tuleb ka teisi süsteeme;
20. loodab, et rohelises raamatus sätestatud taastuvaid energiaallikaid käsitlev tegevuskava osutub ambitsioonikaks, et selles peetakse tähtsaks teadustööd, ja et see sisaldab iga-aastast saavutatud eesmärkide hindamise mehhanismi;
21. kutsub üles kaaluma võimalust tagada ja muuta prioriteetseks juurdepääsu taastuvatest allikatest pärit energia võrgustikule; kutsub üles kooskõlastatud jõupingutustele nn mikrotootmist (väikesemahulist madala süsinikusisaldusega allikatest energia tootmist) rohkem soosiva raamistiku loomiseks, ning kutsub kaaluma detsentraliseeritud tootmise võimalikke kasutegureid;
22. juhib tähelepanu kõrgele primaarenergia nõudlusele ja kõrgele säästupotentsiaalile seoses hoonete kütmisega, ning seega toetab volinik Piebalgi avaldust, mille kohaselt ta esitab enne 2006. aasta lõppu direktiivi keskkonnasõbralike küttesüsteemide kohta;
23. tuletab meelde, et taastuvad energiaallikad on juba täna mõnel juhul konkurentsivõimelised ning vajavad turulepääsemiseks vaid algkapitali või tõkete eemaldamist, ning et kõrgemate kulude säilimise puhul tuleb pöörata suuremat tähelepanu teiste energiaallikatega seotud riskidele, nagu näiteks CO 2 tootmine ja toorainete importimine poliitiliselt ebastabiilsetest piirkondadest;
24. tuletab meelde, et pikaajalisele energiaallikate mitmekesistamise strateegiale toob kasu võrdsete võimaluste rakendamine, s.t selle tagamine, et allikate võrdlemisel arvestatakse kõiki nende väliskulusid (jäätmed, demonteerimine, allikate ammendumine) ja võetakse arvesse nende kasutamisest saadavat vastavat keskkonnatulu;
25. kutsub komisjoni näitama üles huvi nii taastuvate energiaallikate kui ka energia säästmise vastu ja integreerima nimetatud poliitikavaldkondi kõikidesse meetmetesse, mida rahastatakse struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondide (süvalaiendamine) kaudu, ja eriti Euroopa Regionaalarengu Fondi meetmetesse eranditult kõikide ELi piirkondade puhul, võttes arvesse nende eriomaseid tunnusjooni, järgmise kavandamisperioodi jooksul (2007–2013);
26. rõhutab vajadust seada ambitsioonikamaid eesmärke heitkogustega kauplemise direktiivi läbivaatamiseks ühe osana kliimamuutuse peatükis toodud strateegiast;
27. kutsub komisjoni üles esitama 2010. aastal vahehinnangu lõikes 25 pakutud meetme kohta ja kavandamisperioodi lõpus järelhinnangu;
28. on seisukohal, et Euroopa Liidu tegevuse mõju suurendaks oluliselt tugev välispoliitika, mis oleks suunatud kõigi tööstusriikide veenmisele ühinema võitluses kliimamuutuste vastu, ning puhta ja tõhusa energia programmide suurem kaasamine ELi arengupoliitikasse.
LÜHISELGITUS
Pärast 70ndate energiakriisi ei ole energiaküsimused poliitika- ja sotsiaalvaldkonnas veel nii tähtsal kohal olnud kui nüüd.
Energeetikasektoris toimuvad muutused on kaalukad ja radikaalsed ning pikemas perspektiivis määravad need kõikide riikide majandusliku arengutee.
Energeetika pikaajalise planeerimiseta on oht, et Euroopa Liit võib kannatada tagajärgede all, mis tulenevad uue energiaajastu valulisest sünnist.
Sotsiaalsel tasandil keskendub avalik dialoog peamiselt kõrgetele naftahindadele (mille puhul ei ole ette näha langemist eelmiste aastate madalatele tasemetele).
Puhta energia tasandil toimuvad ekspertide arutelud erinevates valdkondades.
Peamine vaidlusteema seisneb selles, kas argooni tootmine on saavutanud maksimumi või kas naftatootmise kõrgpunkt saabub järgmisel aastakümnel.
Nimetatud arutlustel on pikaajalise planeerimise jaoks siiski piiratud tähtsus.
Seepärast peab arvamuse koostaja oluliseks töötada välja vähemalt ühine energiaalane välispoliitika.
Euroopa peaks võitlema energia raiskamise vastu kõigis suundades.
1980ndate aastate alguses, kohe pärast teist naftakriisi alustas Euroopa hiiglaslikke jõupingutusi energia säästmiseks, mis lõppes nafta tarbimise umbes 10%-lise vähenemisega OECD riikides kolme aasta pärast, säilitades samal ajal majandusliku toodangu kasvu.
Raiskamise piiramisest ja ratsionaalsest energiakasutusest on saanud hädavajalik ja üleüldine tingimus, kui me tahame samaaegselt keskkonda kaitstes muuta ülemineku uue energia ajastule võimalikult valutuks.
Kõrged nafta- ja gaasihinnad rõhutavad vajadust püüda energiat ratsionaalselt kasutada.
See püüdlus loob lühikeses perspektiivis ELis 1 000 000 töökohta (energiainspektorid, elektrikud, hoonete isolatsioonitööd, elupaikade renoveerimistööd jne).
Samal ajal saaks EL säästa kuni 20% oma praegusest energiatarbimisest ehituses, transpordis ja tööstuses.
Pool sellest säästust tuleneb olemasoleva Euroopa õigusraamistiku kohaldamisest liikmesriikide poolt.
Ülejäänud pool tuleneb uuenduslikest lahendustest.
See on põhjus, miks kutsume Euroopa Komisjoni üles näitama miinimumtolerantsi energiatõhususe ülesehitamist käsitleva määruse liikmesriikide poolt kohaldamata jätmise suhtes.
Kõnealune eesmärk säästa energiat 20% võrra peaks arvamuse kooostaja arvates olema liikmesriikidele siduv.
Samal ajal jääb möödapääsmatuks olemasolevate direktiivide (mis käsitlevad hooneid, elektri ja soojuse koostootmist, ökodisaini, energiatõhusust, energiatarbimise märgistamist elektriseadmetes kõikides liikmesriikides) täielik ülevõtmine ja kohaldamine.
Lisaks sellele kutsutakse komisjoni üles tegelema hoonetes paiknevate kliimaseadmete märgistamise küsimusega.
Võttes arvesse, et üldkasutatavatel hoonetel on oma osa energia raiskamises, peaks kõnealust küsimust püüdma lahendada pidevate iga-aastaste energiaülevaatustega ja tulemuste andmeid tuleks avaldada nii, et avaliku kontrolli teostamine oleks kergem.
On tarvis luua iseseisev institutsioon, mis vastutab energiasäästmisplaani ülevaatamise ning ühenduse 20%-lise energia tarbimise vähendamise eesmärgist tulenevate kohustuste täitmise jälgimise ja kontrollimise eest.
Lisaks sellele peab arvamuse koostaja vajalikuks eespool nimetatud hindamise iga-aastast avaldamist ning kohustust teavitada sellest Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamenti.
Arvamuse koostaja tervitab transpordisektoris kütuse säästmiseks hübriidmootorite või STOP- ja START-mootorite abil tehtud jõupingutusi; ta usub siiski, et nimetatud jõupingutusi tuleks laiendada ka teistele autoosadele, nagu näiteks kliimaseade.
Arvamuse koostaja nõuab seega tungivalt, et autotööstus tegeleks kõnealuse teemaga pärast Euroopa Komisjoniga konsulteerimist vabatahtlike kokkulepete raames.
ELi kasutuses on siiski vahendid nimetatud poliitikavaldkondade rakendamiseks Euroopa tasandil – need vahendid on struktuurifondid.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et kogu rahastamise osas regionaalarengu fondist, mis puudutab hoonete ehitamist või mis tahes sekkumist ehitussektoris, tuleks võtta arvesse hoonete energiakäitumist ja võimalust kasutada sisemisi energiaallikaid (geotermiline energia, bioklimatoloogia jne).
Euroopa Komisjoni kutsutakse seepärast üles süvalaiendama mitte üksnes üldist ratsionaalse energiakasutuse nõuet, vaid ka nõuet edendada taastuvate energiaallikate kasutamist struktuurifondide kaudu kõikide Euroopa piirkondade puhul.
Nimetatud viisil toetatakse Lissaboni eesmärke, tugevdatakse energiatarbimise siseturgu ja samal ajal edendatakse ELi rahvusvahelist konkurentsivõimet sektori kaudu, kus ELil on juhtiv roll.
MENETLUS
Pealkiri
Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
Menetluse number
2006/2113(INI)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
ENVI 18.5.2006
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Evangelia Tzampazi 16.5.2006
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
13.9.2006
10.10.2006
Vastuvõtmise kuupäev
10.10.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
44
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Dorette Corbey, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Jill Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Mary Honeyball, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Linda McAvan, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Karin Scheele, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
María del Pilar Ayuso González, Hélène Goudin, Kartika Tamara Liotard, Caroline Lucas, Bart Staes
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Fausto Correia
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
12.10.2006
transpordi- ja turismikomisjoni ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
rohelise raamatu kohta: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
( 2006/2113(INI) )
Arvamuse koostaja:
Hannu Takkula
ETTEPANEKUD
Transpordi- ja turismikomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. märgib, et transpordi osaks langeb peaaegu kolmandik lõppenergia nõudlusest Euroopa Liidus ning see on energianõudluse kasvu kiiruse poolest teine sektor ELis; on seetõttu seisukohal, et energiakasutuse tõhustamise erimeetmed igas transpordisektoris on olulised energia säästva kasutamise tagamiseks transpordisektorites; tuletab meelde, et kui ei algatata olulisi muudatusi, suureneb reisijatevedude hulk jätkuvalt igas transpordiliigis, eelkõige siiski maanteeveos ja lennunduses;
2. rõhutab transpordisektori tihedat sõltuvust naftal põhinevatest kütusest, eelkõige bensiinist, diisliõlist ja petroolist, mis koos moodustavad 98 % transpordisektori lõppenergia nõudlusest; märgib, et need kütused imporditakse suures osas kolmandatest riikidest, mis tõstatab varustuskindluse ja jätkusuutlikkuse küsimuse; märgib, et komisjoni rohelises raamatus keskseks peetav suurem energiatõhusus tuleb saavutada eelkõige transpordisektoris, kus 80% kütusetarbimisest langeb maanteeveo arvele, mis tuleb seada absoluutseks prioriteediks;
3. on seisukohal, et diislikütusele ja bensiinile lisatavate kütuselisandite hulka tuleb protsentuaalselt suurendada ja vajadusel kohustuslikuks muuta, et saaks võtta kasutusele esimese põlvkonna biokütused;
4. on seetõttu seisukohal, et transpordil on võtmeroll säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energiavarustuse ning -tarbimise saavutamisel Euroopa Liidus, võttes arvesse võimalust tarbimise konkreetseks ja mõõdetavaks vähendamiseks lühikese aja pärast ning infrastruktuuri tõhusaks ja jätkusuutlikuks täiustamiseks keskpika aja pärast; märgib, et Euroopa tasandil tööstusliku konkurentsivõime saavutamiseks on vajalik energiastrateegia ja transpordipoliitika integreeritud arendamine;
5. tervitab ELi institutsioonide õigusloome- ja muid algatusi, mis on suurendanud energiaintensiivsust (primaarenergia nõudlus SKT ühiku kohta) transpordisektoris; nõuab seega meetmeid energiatarbimise vähendamise ja alternatiivse tarbimise Euroopa platvormi toetamiseks eelkõige transpordisektoris, kus seda tuleks rakendada peale maanteeveo ka õhu- ja mereveonduses;
6. meenutab, et nende algatuste hulgas on meetmed kaubaveosüsteemide keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II); raskete kaubaveokite maksustamine teatavate infrastruktuuride kasutamise eest; merelühisõitude toetamine; siseveetranspordi edendamise meetmed (Naiades); CARS 21 algatus, mis kiirendab kütusesäästlikumate sõidukite väljatöötamist; sõidukite maksustamisrežiimi ümberkorraldamine kütusesäästlikumate sõidukite kasutamise toetamiseks; meetmed transpordisektoris biokütuste kasutuselevõtmise ja kasutamise hõlbustamiseks; ühtse õhuruumi ning SESAR süsteemi arendamine, mis vähendavad lennukipetrooli tarbimist, sealhulgas Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvas lennunduses; ning liikluskorraldust optimeeriv Galileo projekt;
7. rõhutab, et edasise edu saavutamiseks tuleb arendada ühtset üleeuroopalist transpordivõrku eelkõige raudteede, siseveeteede ning merelühisõitude jaoks; leida õige tasakaal transpordiliikide edasiarendamisel, toetada kütusesäästlikkust suurendavaid teadusuuringuid ja tehnoloogilisi uuendusi, vähendada sõltuvust naftal põhinevatest kütusest ja vähendada kütuse raiskamist, lahendades selleks liiklusummikute ja maandumisluba ootavate lennukite probleemi ning jätkates energiatõhusate sõidukite ja alternatiivkütustega töötavate sõidukite alaseid teadusuuringuid; ning võtta meetmed energiatõhusa ja keskkonnasõbraliku ühis- ja eratranspordi kasutamise toetamiseks eelkõige linnapiirkondades;
8. on seisukohal, et tõhusam lennundus ja õhusveedetava aja vähendamine, kütusesäästlikumate hübriidsõidukite väljatöötamine ja kasutamine, mis rakendaksid näiteks kütuseelementidel põhineva tehnoloogia ja biokütuste pakutavaid võimalusi, ning raudteekaubaveo sektori edasiarendamine koos paremate laadimisteguritega kaubaveole üldiselt aitaks kaasa piiratumale ja tõhusamale energia tarbimisele;
9. rõhutab harivate ja käitumisharjumusi muutvate kampaaniate korraldamise vajadust Euroopa kodanike säästvama liikuvuse huvides.
MENETLUS
Pealkiri
Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
Menetluse number
2006/2113(INI)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
TRAN 18.5.2006
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Hannu Takkula 21.3.2006
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
14.9.2006
9.10.2006
Vastuvõtmise kuupäev
10.10.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
37
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Gabriele Albertini, Etelka Barsi-Pataky, Philip Bradbourn, Paolo Costa, Michael Cramer, Arūnas Degutis, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Roland Gewalt, Luis de Grandes Pascual, Ewa Hedkvist Petersen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Patrick Louis, Erik Meijer, Robert Navarro, Seán Ó Neachtain, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Reinhard Rack, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Georgios Toussas, Marta Vincenzi, Corien Wortmann-Kool
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Zsolt László Becsey, Den Dover, Elisabeth Jeggle, Sepp Kusstatscher, Rosa Miguélez Ramos
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
7.11.2006
regionaalarengukomisjoni ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
rohelise raamatu kohta: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
( 2006/2113(INI) )
Arvamuse koostaja:
Oldřich Vlasák
ETTEPANEKUD
Regionaalarengukomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. toetab komisjoni pingutusi energiapoliitikat käsitleva ühise lähenemise loomisel, mis viiks täielikult jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise siseturu tekkimise, varustuskindluse ja tarbijale tekkivate kulude vähenemise ning üldise kättesaadavuseni, ja rõhutab, et kõnealune poliitika peab sisaldama säästvat, ühtset, strateegilist ja suunatud kohalikku komponenti;
2. nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid, piirkonnad ja teised seotud koostööpartnerid kasutaksid 2007.–2013. aasta siseriiklike strateegiliste raamistike ja tegevuskavade raames ning vastavalt parlamendiga kokkulepitud strateegilistele juhistele tõhusalt ühtekuuluvuspoliitika pakutavaid võimalusi käesoleva Euroopa säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamise strateegia toetamiseks;
3. nõuab tungivalt, et komisjon kaasaks käesoleva Euroopa strateegia all tehtud ettepanekud neljanda ühtekuuluvusraporti koostamisse, pöörates erilist tähelepanu energiale juurdepääsu turvalisusele ja mitmekesisele, säästvale ning tõhusale energiakasutusele kui majandusliku, sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse lisanäitajale; palub komisjoni sel eesmärgil suurendada nii Euroopa Investeerimispanga kui uute ühtekuuluvuspoliitika finantsinstrumentide (JASPERS, JEREMIE ja JESSICA) osalust ja tegevust projektides, mis hõlmavad energiatõhusust ja taastuvenergia toetamist;
4. peab vajalikuks hinnata igakülgselt praeguseid Euroopa tasandi energiapoliitika meetmeid ja tavasid ning nende rakendamist liikmesriikides, enne kui teha vajadusel ettepanekud uute eeskirjade ning asutuste kohta;
5. kahetseb asjaolu, et uue energiapoliitika ettepanekus keskendutakse peamiselt energiavarustusele ning energiatõhususega seotud küsimustele ei ole kõnealuses strateegias piisavalt tähelepanu pööratud; rõhutab, et ühine energiapoliitika peab selgelt seadma esikohale energiatõhususe, mille abil saab juba praegu saavutada reaalset ja mõõdetavat kokkuhoidu, samuti taastuvad ja detsentraliseeritud energiaallikad, eelkõige mis puudutab kommunaalteenustes ja kodumajapidamistes kasutatavaid seadmeid ja tehnoloogiaid; on endiselt arvamusel, et ühises energiapoliitikas tuleb ühtlasi kehtestada tingimused, mis võimaldaksid lühiajalises ja pikemas perspektiivis kasutatavate uute tehnoloogiate kiiremat ja tulemuslikumat rakendamist;
6. palub, et piirkondlik mõõde oleks liidu energiapoliitika lahutamatu osa, et soodustada tasakaalustatumat energia tootmise ja tarbimise jaotumist ELi territooriumil, et tagada parem majandustegevuse ja rahvastiku jaotus;
7. rõhutab, et paljud kaugemad ja äärepoolseimad alad omavad seoses geograafiliste omaduste või kliimaoludega (päikese-, tuule-, biomassi-, laineenergia) taastuva energia seisukohalt arvestavat potentsiaali; loodab, et kõnealust olulist võimalust kasutatakse rohkem ära, eelkõige selleks, et aktiivselt kaasa aidata Kyoto eesmärkide saavutamisele;
8. rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerolli ja seda võimalikku rolli, mis neil võiks olla seoses meetmete sisseviimise ja rakendamisega, mis puudutavad taastuva energia ja energiasäästlike tehnoloogiate kaasamist nende poolt teostatavatesse ja ühenduse ning riikide poolt rahastatavatesse projektidesse, näiteks hoonete energiakasutuse meetmeid, kasutades täies ulatuses ära ehitiste energiatõhususe direktiivi võimalusi
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/32/EÜ 5. aprillil 2006. aastal, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/76/EMÜ (ELT L 114, 27.4.2006, lk 64). ; palub kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel kasutada kõige energiatõhusamaid infrastruktuure ja teenuseid, näiteks välivalgustuse ning ühistranspordi puhul;
9. nõuab, et kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antaks integreeritud ning jätkuvat toetust seoses energiatõhususe ja säästlikkuse alaste meetmetega kõigi Euroopa rahastamiskavade, eelkõige struktuurifondide, seitsmenda raamprogrammi, programmi „Arukas energeetika” ning kõigi 2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika alla kuuluvate piirkondlike poliitika- ja finantsmeetmete, samuti Euroopa Investeerimispanga tegevuse raames;
10. palub komisjoni struktureeritud dialoogi järgselt avaldada teatis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kohta energiapoliitikas, milles pööratakse erilist tähelepanu energiatõhususele, süsinikdioksiidi mittetootvate taastuvatele ja/või detsentraliseeritud energiaallikatele ning säästva transpordi ja linnamõõtme rollile energiapoliitikas;
11. kutsub komisjoni üles igakülgselt toetama kõigi Euroopa kodanike huvides nõuetekohaselt toimiva gaasi ja elektri siseturu loomist, et vabaneda eelkõige endiste monopoolsete energiaga varustajatest; nõuab ka riiklike gaasi- ja energiaturgude vahelise seotuse tugevdamist, mis oleks eriti kasulik liidu piirialade jaoks.
MENETLUS
Pealkiri
Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
Menetluse number
2006/2113(INI) ]
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
REGI 18.5.2006
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Oldřich Vlasák 11.7.2006
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
4.10.2006
Vastuvõtmise kuupäev
6.11.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
24
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Graham Booth, Bernadette Bourzai, Ambroise Guellec, Gábor Harangozó, Konstantinos Hatzidakis, Mieczysław Edmund Janowski, Tunne Kelam, Miroslav Mikolášik, Francesco Musotto, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Margie Sudre, Oldřich Vlasák
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Jan Březina, Mojca Drčar Murko, Emanuel Jardim Fernandes
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Chris Davies
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
MENETLUS
Pealkiri
Roheline raamat: Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks
Menetluse number
2006/2113(INI)
Vastutav komisjon loa kinnitamisest istungil teada andmise kuupäev
ITRE 18.5.2006
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
AFET 15.6.2006
DEVE 18.5.2006
INTA 18.5.2006
ECON 18.5.2006
ENVI 18.5.2006
TRAN 18.5.2006
REGI 18.5.2006
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Eluned Morgan 20.3.2006
Endine raportöör / Endised raportöörid
Arutamine parlamendikomisjonis
13.7.2006
2.10.2006
9.10.2006
23.10.2006
Vastuvõtmise kuupäev
23.11.2006
Lõpphääletuse tulemused
+
-
34
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Jerzy Buzek, Giles Chichester, Lena Ek, Nicole Fontaine, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Romana Jordan Cizelj, Pia Elda Locatelli, Eugenijus Maldeikis, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Ivo Belet, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Neena Gill, Matthias Groote, Pier Antonio Panzeri, Manuel António dos Santos, Esko Seppänen, Antonios Trakatellis
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Esther Herranz García, Francisco José Millán Mon
Esitamise kuupäev
28.11.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
