LÕPLIK
A6-0306/2006
25.9.2006
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
(KOM(2005)0280 – C6‑0288/2005 – 2005/0124(CNS))
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
Raportöör:
Kinga Gál
Arvamuse koostaja (*):
Cem Özdemir , Väliskomisjon
(*) Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö – kodukorra artikkel 47
PE 369.836v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete h äälte enamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................34
väliskomisjoni arvamus .............................................................................................36
eelarvekomisjoni arvamus .......................................................................................46
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamus .........51
MENETLUS..............................................................................................................................60
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
( KOM(2005)0280 – C6‑0288/2005 – 2005/0124(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2005)0280 )
ELT C ..., ..., lk .... ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0288/2005 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni, eelarvekomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6‑0306/2006 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4. palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
5. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui ta kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
6. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 5
(5) Liikmesriikide esindajad, kes kohtusid 13. detsembri 2003. aasta Euroopa Ülemkogul, leppisid kokku arendada olemasolevat, nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/97 asutatud Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskust ja laiendada selle volitusi, et teha sellest põhiõiguste amet.
(5) Liikmesriikide esindajad, kes kohtusid 13. detsembri 2003. aasta Euroopa Ülemkogul, leppisid kokku arendada olemasolevat, nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1035/97 asutatud Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskust ja laiendada selle volitusi, et teha sellest põhiõiguste amet.
Ühtlasi otsustati sellel kohtumisel, et ameti asukohaks peaks jääma Viin.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 8
(8) Ameti asutamisel pööratakse piisavat tähelepanu Euroopa regulatiivametite tegevusraamistikule, milleks komisjon tegi ettepaneku 25. veebruaril 2005. aastal institutsioonidevahelise kokkuleppe projektis¹.
välja jäetud
_________________
1 KOM(2005)59 lõplik, 25.2.2005.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 9
(9) Amet peaks oma töös viitama põhiõigustele, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, ja eelkõige nagu on sätestatud põhiõiguste hartas.
Ameti nimi peab väljendama tema tihedat seost hartaga.
Ameti tegevuse teemavaldkonnad tuleks ette näha mitmeaastase raamistikuga, kehtestades seeläbi ka piirid ameti tööks, ja üldiste institutsiooniliste põhimõtete kohaselt ei tohiks amet välja töötada iseseisvat poliitilist põhiõiguste programmi.
(9) Amet peaks oma töös viitama põhiõigustele, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2, kaasa arvatud need, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, ja eelkõige nagu need kajastuvad põhiõiguste hartas.
Ameti nimi peab väljendama tema tihedat seost hartaga.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 9 a (uus)
(9 a) Kuna amet rajatakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse baasil, peaks selle töö põhiõiguste kaitse oluliste koostisosadena jätkuvalt hõlmama rassismi, ksenofoobia ning antisemitismi ilminguid, samuti vähemustesse kuuluvate isikute õiguste kaitset.
Vajalikku tähelepanu tuleks pöörata rühmadele, kes kogevad diskrimineerimist asutamislepingu artikli 13 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 tähenduses.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 11
(11) Asutamislepingus kehtestatud õiguslike või kohtumenetlustega vastuollu sattumata peaks ametil olema õigus avaldada ühenduse õiguse rakendamisel arvamust liidu ametiasutustele ja liikmesriikidele, kas omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni palvel.
(11) Asutamislepingus kehtestatud õiguslike või kohtumenetlustega vastuollu sattumata peaks ametil olema õigus avaldada ühenduse õiguse rakendamisel arvamust liidu ametiasutustele ja liikmesriikidele, kas omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni palvel.
Neil institutsioonidel peaks olema võimalik taotleda arvamusavaldusi oma õigusakti ettepanekute või õigusloomemenetluste käigus võetud seisukohtade kohta seoses nende vastavusega põhiõigustele.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 12
(12) Nõukogul peaks olema võimalus taotleda ametilt tehnilist ekspertiisi Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohaselt alustatud menetlustes.
(12) Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil peaks olema võimalus taotleda ametilt tehnilist ekspertiisi Euroopa Liidu lepingu artikli 7 kohaselt alustatud menetlustes.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 13
(13) Amet peaks esitama aastaaruande põhiõiguste olukorra kohta liidus, samuti selle kohta, kuidas peavad põhiõigustest kinni ELi asutused, organid ja ametid ning liidu liikmesriigid, kui need rakendavad liidu õigust.
Peale selle peaks amet koostama temaatilisi aruandeid liidu tegevuspõhimõtete seisukohalt oluliste teemade kohta.
(13) Amet peaks esitama aastaaruande oma tegevusvaldkonda kuuluvate põhiõigusküsimuste kohta , tõstes seejuures esile heade tavade rakendamise näiteid.
Peale selle peaks amet koostama temaatilisi aruandeid liidu tegevuspõhimõtete seisukohalt oluliste teemade kohta.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 15
(15) Amet peaks tegema võimalikult tihedat koostööd kõigi asjaomaste ühenduse programmide , organite ja ametitega ning liidu organitega, et vältida töö kattumist, eriti seoses tulevase Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga.
(15) Amet peaks tegema võimalikult tihedat koostööd kõigi asjaomaste Euroopa Liidu institutsioonide, samuti ühenduse ja liidu organite , ametkondade ja ametitega, et vältida töö kattumist, eriti seoses tulevase Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 15 a (uus)
(15 a) Amet peaks tegema tihedat koostööd liikmesriikidega ning liikmesriigid peaksid nimetama selleks ametisse riiklikud sidet pidavad ametnikud.
Amet peaks riiklike sidet pidavate ametnikega suhtlema eelkõige seoses aruannete ja muude dokumentidega, mida ta koostab.
Muudatusettepanek
10
Põhjendus 16
(16) Amet peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Nõukoguga.
Selline koostöö peaks kindlustama, et ameti ja Euroopa Nõukogu töö ei kattuks, eriti kui arendatakse välja mehhanismid koostoime tagamiseks, nagu näiteks kahepoolse koostöökokkuleppe sõlmimine ja Euroopa Nõukogu määratud sõltumatu, asjakohaselt piiritletud hääleõigusega isiku osalemine ameti juhatuses , nagu see toimub praeguses Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuses .
(16) Amet peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Nõukoguga.
Selline koostöö peaks kindlustama, et ameti ja Euroopa Nõukogu töö ei kattuks, eriti kui arendatakse välja mehhanismid vastastikuse täiendavuse ja lisandväärtuse tagamiseks, nagu näiteks kahepoolse koostöökokkuleppe sõlmimine ja Euroopa Nõukogu määratud sõltumatu, asjakohaselt piiritletud hääleõigusega isiku osalemine ameti juhatuses.
Muudatusettepanek
11
Põhjendus 16 a (uus)
(16 a) Tunnistades kodanikuühiskonna tähtsat osa põhiõiguste kaitses, peaks amet edendama dialoogi kodanikuühiskonnaga ja tegema tihedat koostööd valitsusväliste organisatsioonide ning põhiõigustega tegelevate kodanikuühiskonnaasutustega.
Amet peaks moodustama koostöövõrgustiku nimega põhiõiguste platvorm, et käivitada struktureeritud ja viljakas dialoog ning tihe koostöö kõigi asjaomaste sidusrühmadega.
Muudatusettepanek
12
Põhjendus 17 a (uus)
(17 a) Et tagada oma töö kõrge teaduslik kvaliteet, peaks ametil olema teaduslik komitee.
Muudatusettepanek
13
Põhjendus 17 b (uus)
(17 b) Asutused, mis määravad ametisse haldusnõukogu, juhatuse ja teadusliku komitee liikmed, peaksid püüdma saavutada naiste ja meeste tasakaalustatud osalust neis organites.
Eritähelepanu tuleks pöörata ka naiste ja meeste võrdsele esindatusele personali seas.
Muudatusettepanek
14
Põhjendus 18
(18) Euroopa Parlament mängib põhiõiguste valdkonnas olulist rolli.
Ta peaks määrama ameti haldusnõukogu liikme kohale ühe sõltumatu isiku .
(18) Euroopa Parlament mängib põhiõiguste valdkonnas olulist rolli.
Seetõttu tuleks temaga konsulteerida enne ameti mitmeaastase raamistiku vastuvõtmist ning ameti direktori kohale esitatud kandidaatide üle .
Muudatusettepanek
15
Põhjendus 19
(19) Selleks et teha tõhusat koostööd kõigi huvirühmadega, tuleks luua nõuandefoorum, mis tagaks põhiõigustega tegelevate kodanikuühiskonna sotsiaalsete jõudude mitmekülgse esindatuse ameti struktuurides.
välja jäetud
Muudatusettepanek
16
Põhjendus 21 a (uus)
(21 a) Ameti töötajate ja direktori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning eeskirju, mille Euroopa Ühenduse institutsioonid on kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastu võtnud, kaasa arvatud direktori ametist vabastamisega seotud eeskirjad .
Muudatusettepanek
17
Põhjendus 22
(22) Amet peaks olema juriidiline isik ja jätkama Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuse õigusjärglasena kõigis keskuse õiguslikes, rahalistes või muudes kohustustes või kokkulepetes, mis keskus on sõlminud, samuti töölepingutes keskuse töötajatega.
Ameti asukohaks peaks jääma Viin, nagu see on kindlaks määratud liikmesriikide valitsuste esindajate 2. juuni 1997. aasta otsusega, millega määratakse kindlaks Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse asukoht.
(22) Amet peaks olema juriidiline isik ja jätkama Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuse õigusjärglasena kõigis keskuse õiguslikes, rahalistes või muudes kohustustes või kokkulepetes, mis keskus on sõlminud, samuti töölepingutes keskuse töötajatega.
Muudatusettepanek
18
Põhjendus 22 a (uus)
(22 a) Kandidaatriigid peaksid saama ameti töös osaleda.
Lisaks tuleks lubada ameti töös osaleda riikidel, kellega on sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud, sest see võimaldab Euroopa Liidul toetada nende jõupingutusi Euroopa integratsiooni nimel, hõlbustades nende õigusaktide järkjärgulist vastavusseviimist ühenduse õigusega, samuti oskusteabe ja hea tava üleandmist, eelkõige neis acquis' valdkondades, mis on Lääne-Balkani riikide reformiprotsessi keskne võrdlusalus.
Muudatusettepanek
19
Põhjendus 23
(23) Kuna käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed on üldmeetmed nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, artikli 2 tähenduses, tuleks need vastu võtta nimetatud otsuse artiklis 5 osutatud regulatiivkomitee menetlust kasutades.
välja jäetud
Muudatusettepanek
20
Põhjendus 23 a (uus)
(23 a) Amet peaks õigeaegselt algatama vajalike hinnangute koostamise oma töö kohta, sealhulgas oma tegevusulatuse põhjaliku hindamise seoses riikidega, mis ei ole liidu liikmed, kusjuures nende hinnangute alusel tuleks läbi vaadata ameti tegevuse ulatus, ülesanded ja töömeetodid.
Muudatusettepanek
21
Artikli 3 lõiked 2 – 4
2.
Ameti tegevus on seotud põhiõigustega, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja eelkõige nagu on sätestatud 7. detsembril 2000. aastal Nice’is väljakuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
2.
Ameti tegevus on seotud põhiõigustega Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõike 2 tähenduses, kaasa arvatud õigused, mis on sätestatud 4. novembril 1950. aastal Roomas allkirjastatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis, ja nagu need kajastuvad 7. detsembril 2000. aastal Nice’is väljakuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
3.
Piiramata lõike 4 ja artikli 4 lõike 1 punkti e ning artiklite 27 ja 28 kohaldamist, keskendub amet oma tegevuses põhiõiguste olukorrale Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides, kui need rakendavad ühenduse õigust.
3.
Amet tegeleb põhiõigusi puudutavate küsimustega Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides, kui need rakendavad ühenduse õigust.
Lisaks võib ta tegeleda põhiõigusi puudutavate küsimustega lõike 1 ulatuses artikli 27 lõikes 1 nimetatud riikides, niivõrd kui see on vajalik kõnealuse riigi õigusaktide järkjärguliseks vastavusseviimiseks ühenduse õigusega ja vastavalt artikli 27 lõikele 2.
4.
Piiramata artikli 27 kohaldamist, edastab amet komisjoni taotlusel teavet ja koostab analüüse taotluses määratletud põhiõiguste küsimustes, mis on seotud kolmandate riikide, eriti Euroopa naaberriikide poliitikaga hõlmatud riikidega, kellega ühendus on sõlminud assotsieerumislepingud või lepingud, mis sisaldavad sätteid inimõiguste kohta, või kellega on alustatud või kavatsetakse alustada läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks.
Põhjendus
Lõike 3 täiendus esitatakse seoses Ühendkuningriigi ettepanekuga lisada viide ühenduse pädevusele, nagu on tehtud artikli 3 lõikes 1.
Muudatusettepanek
22
Artikkel 4
1.
Artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks amet:
1.
Artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks ja artiklis 3 sätestatud pädevuste piires amet:
a) kogub, dokumenteerib, analüüsib ja levitab asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid, mis hõlmavad ka liikmesriikide, liidu institutsioonide , ühenduse ametite, uurimiskeskuste, siseriiklike organite, valitsusväliste organisatsioonide, asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide edastatud uurimustulemusi;
a) kogub, dokumenteerib, analüüsib ja levitab asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid, mis hõlmavad ka liikmesriikide, liidu institutsioonide , ühenduse ja liidu organite, ametkondade ja ametite, uurimiskeskuste, siseriiklike organite, valitsusväliste organisatsioonide, kolmandate riikide , rahvusvaheliste organisatsioonide ja eelkõige Euroopa Nõukogu pädevate organite edastatud uurimustulemusi;
b) töötab koostöös komisjoni ja liikmesriikidega välja meetodid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;
b) töötab koostöös komisjoni ja liikmesriikidega välja meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;
c) viib läbi teadusuuringuid ja -vaatlusi, ettevalmistavaid ja teostatavusuuringuid, võtab nimetatud töödest osa või toetab neid, tehes seda – niivõrd kui see sobib või on kooskõlas tema prioriteetide ja iga-aastase tööprogrammiga – ka Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel.
Samuti korraldab ta asjatundjate kohtumisi ja loob vajaduse korral ajutisi töörühmi;
c) viib läbi teadusuuringuid ja -vaatlusi, ettevalmistavaid ja teostatavusuuringuid, võtab nimetatud töödest osa või toetab neid, tehes seda – niivõrd kui see sobib või on kooskõlas tema prioriteetide ja iga-aastase tööprogrammiga – ka Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel.
d) teeb järeldusi ja koostab arvamusi üldteemadel liidu asutustele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, kas siis omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel;
d) koostab ja avaldab järeldusi ja arvamusi konkreetsetel teemadel liidu asutustele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, kas siis omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel;
e) annab oma tehnilised teadmised nõukogu kasutusse, kui nõukogu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõikele 1 palub sõltumatuil isikuil esitada aruande olukorra kohta mõnes liikmesriigis või kui ta saab ettepaneku vastavalt artikli 7 lõikele 2 ja on ametilt sellist tehnilist ekspertiisi taotlenud, järgides Euroopa Liidu lepingu artikli 7 asjakohastes lõigetes sätestatud menetlusi ;
e) annab oma tehnilised teadmised Euroopa Parlamendi ja nõukogu kasutusse, kui nõukogu saab ettepaneku vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõikele 1 või 2 ;
f) avaldab iga-aastase aruande põhiõiguste olukorra kohta, kus ta toob ka näiteid heade tavade kohta;
f) avaldab iga-aastase aruande ameti tegevusvaldkonda kuuluvate põhiõigusi puudutavate küsimuste kohta, kus ta toob ka näiteid heade tavade kohta;
g) avaldab analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel põhinevaid temaatilisi aruandeid;
g) avaldab analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel põhinevaid temaatilisi aruandeid;
h) avaldab iga-aastaseid aruandeid oma tegevuse kohta;
h) avaldab iga-aastaseid aruandeid oma tegevuse kohta;
i) tugevdab koostööd kodanikuühiskonna, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonide, tööturu osapoolte, uurimiskeskuste, pädevate valitsusasutuste esindajate ja teiste isikute või organite vahel, kes tegelevad põhiõigustega, eelkõige luues teabevõrku, edendades kahekõnet Euroopa tasandil ning osaledes, kus asjakohane, aruteludel või kohtumistel siseriiklikul tasandil ;
i) kujundab kommunikatsioonistrateegia ja edendab dialoogi kodanikuühiskonnaga, et suurendada üldsuse teadlikkust põhiõigustest ning teavitada üldsust aktiivselt oma tööst.
j) korraldab Euroopa tasandil koos asjaomaste huvitatud isikutega konverentse, kampaaniaid, ümarlaudu, seminare ja kohtumisi, et edendada oma tööd ja levitada selle tulemusi; ning
k) töötab välja kommunikatsioonistrateegia, et tõsta avalikkuse teadlikkust oma põhiõigustest, loob avalikkusele kättesaadavad dokumentatsiooniallikad ja valmistab ette õppematerjale, mis edendavad koostööd ja väldivad kattumist teiste teabeallikatega.
2.
Ameti järeldused, arvamused ja aruanded, mis kujunevad välja lõikes 1 osutatud ülesannete täitmisel, ei käsitle asutamislepingu artikli 250 kohaste komisjoni ettepanekute õiguspärasust, õiguslike menetluste käigus esitatud asutuste seisukohti või toimingute õiguspärasust asutamislepingu artikli 230 määratluse kohaselt .
Nendes ei käsitleta küsimust, kas liikmesriik on või ei ole täitnud asutamislepingus sätestatud kohustust asutamislepingu artikli 226 määratluse kohaselt.
2.
Lõikes 1 osutatud järeldused, arvamused ja aruanded võivad käsitleda asutamislepingu artikli 250 kohaseid komisjoni ettepanekuid või õiguslike menetluste käigus esitatud asutuste seisukohti ainult siis, kui kõnealune asutus on vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile d selleks taotluse esitanud.
Nendes järeldustes, arvamustes ja aruannetes ei käsitleta toimingute õiguspärasust asutamislepingu artikli 230 määratluse kohaselt ega küsimust, kas liikmesriik on või ei ole täitnud asutamislepingus sätestatud kohustust asutamislepingu artikli 226 määratluse kohaselt.
Muudatusettepanek
23
Artikkel 5
1.
Komisjon võtab ameti jaoks vastu mitmeaastase raamistiku vastavalt artikli 29 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
Raamistik:
1.
Ameti haldusnõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu mitmeaastase raamistiku , võttes vajalikul määral arvesse suuniseid, mis tulenevad Euroopa Parlamendi resolutsioonidest ja nõukogu järeldustest põhiõiguste valdkonnas.
a) koostatakse viieks aastaks;
b) määratleb ameti tegevuse teemavaldkonnad, kaasates alati võitluse rassismi ja ksenofoobiaga;
c) on kooskõlas komisjoni strateegiliste eesmärkide hulgas määratletud liidu prioriteetidega;
d) arvestab vajalikul määral ameti rahaliste ja inimressurssidega; ning
e) sisaldab sätteid vältimaks temaatilist kattumist teiste ühenduse organite, ametkondade ja ametite volitustega.
2.
Amet täidab oma ülesandeid mitmeaastases raamistikus määratletud teemavaldkondades.
See ei piira ameti võimalust vastata Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlustele väljaspool neid teemavaldkondi vastavalt artikli 3 lõikele 4 ja artikli 4 lõike 1 punktidele d ja e, juhul kui ameti rahalised ja inimressursid seda lubavad.
2.
Mitmeaastane raamistik koostatakse viieks aastaks, on kooskõlas liidu prioriteetide ja strateegiliste eesmärkidega ning vastab ameti kasutuses olevatele rahalistele ja inimressurssidele.
3.
Amet täidab oma ülesandeid, järgides iga-aastast tööprogrammi ja arvestades vajalikul määral vabade rahaliste ja inimressurssidega.
3.
Amet täidab oma ülesandeid mitmeaastases raamistikus määratletud teemavaldkondades.
Siiski vastab amet ka vastavalt artikli 4 lõike 1 punktidele d ja e Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni taotlustele väljaspool neid teemavaldkondi, juhul kui ameti rahalised ja inimressursid seda lubavad.
4.
Iga-aastane tööprogramm, mis võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõike 4 punktile a, on kooskõlas komisjoni iga-aastase tööprogrammiga, kaasa arvatud uurimistöö ja ühenduse statistilise programmi raames võetavate statistikaalaste meetmetega.
4.
Amet täidab oma ülesandeid, järgides iga-aastast tööprogrammi.
Muudatusettepanek
24
Artikli 6 lõiked 1 ja 2
1.
Amet rajab vajalikud teabevõrgud ja koordineerib nende tööd.
Toetudes iga liikmesriigi erinevate organisatsioonide ja organite ekspertarvamusele ja võttes arvesse vajadust kaasata siseriiklikud ametiasutused andmete kogumisse, peavad võrgud pakkuma objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet.
1.
Et tagada objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, toetudes iga liikmesriigi erinevate organisatsioonide ja organite ekspertarvamusele ja võttes arvesse vajadust kaasata siseriiklikud ametiasutused andmete kogumisse, amet:
a) rajab vajalikud teabevõrgud, nagu sõltumatute põhiõiguseasjatundjate võrk, koordineerib nende tööd ja kasutab olemasolevaid võrke;
b) korraldab välisekspertide kohtumisi ja
c) vajaduse korral moodustab ajutisi töörühmi.
2.
Oma tegevuses arvestab amet topelttöö vältimiseks ja ressursside parima kasutamise tagamiseks ükskõik millisest allikast pärinevat teavet, eriti allnimetatute tegevuse käigus saadud teavet :
2.
Kui see on asjakohane, arvestab amet oma tegevuses vastastikuse täiendavuse saavutamiseks ja ressursside parima kasutamise tagamiseks eriti allnimetatute kogutud teavet ja tegevust :
a) ühenduse asutused, organid, ametkonnad ja ametid;
a) liidu asutused ja ühenduse, liidu ning liikmesriikide organid, ametkonnad ja ametid;
b) liikmesriikide asutused, organid, ametkonnad ja ametid; ning
b) Euroopa Nõukogu, toetudes selle järelevalve- ja kontrollimehhanismide ning inimõiguste voliniku järeldustele ja tegevusele ning
c) Euroopa Nõukogu ja teised rahvusvahelised organisatsioonid.
c) Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE), ÜRO ja teised rahvusvahelised organisatsioonid.
Muudatusettepanek
25
Artikli 8 pealkiri, lõige -1 (uus) ja lõige 1
Koostöö organisatsioonidega liikmesriigi ja Euroopa tasandil
Koostöö organisatsioonidega liikmesriigi ja rahvusvahelisel tasandil
-1.
Et tagada tihe koostöö liikmesriikidega, nimetab iga liikmesriik ühe valitsusametniku riiklikuks sidet pidavaks ametnikuks.
Amet edastab riiklikele sidet pidavatele ametnikele kõik artikli 4 lõike 1 punktide a, b, c, d, e, f, g ja i kohaselt koostatud dokumendid.
1.
Et saada abi oma ülesannete täitmisel, teeb amet liikmesriigi või Euroopa tasandil koostööd põhiõiguste alal pädevate valitsuse ja valitsusväliste organisatsioonide ja organitega.
1.
Et saada abi oma ülesannete täitmisel, teeb amet koostööd:
– põhiõiguste alal pädevate valitsuse organisatsioonide ja avalike organitega liikmesriikides, sealhulgas riiklike inimõigustealaste asutustega.
– Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni, eelkõige demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste bürooga (ODIHR), ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Muudatusettepanek
26
Artikkel 9
Amet koordineerib oma tegevust Euroopa Nõukoguga, eriti artikli 5 kohase iga-aastase tööprogrammi suhtes.
Selleks sõlmib ühendus vastavalt asutamislepingu artiklis 300 sätestatud menetlusele kokkuleppe Euroopa Nõukoguga, et panna alus tihedale koostööle viimatinimetatu ja ameti vahel.
See kokkuleppe sisaldab Euroopa Nõukogu kohustust nimetada vastavalt artiklile 11 ameti haldusnõukokku sõltumatu isik .
Et tagada vastastikust täiendavust ja lisandväärtust, koordineerib amet oma tegevust Euroopa Nõukoguga, eriti artikli 5 kohase iga-aastase tööprogrammi ja artiklile 9 a vastava koostöö suhtes kodanikuühiskonnaga .
Selleks sõlmib ühendus vastavalt asutamislepingu artiklis 300 sätestatud menetlusele kokkuleppe Euroopa Nõukoguga, et panna alus tihedale koostööle viimatinimetatu ja ameti vahel.
See kokkulepe sisaldab sõltumatu isiku nimetamist Euroopa Nõukogu poolt ameti haldusnõukokku ja juhatusse vastavalt artiklitele 11 ja 12 .
Muudatusettepanek
27
Artikkel 9 a (uus)
Artikkel 9 a
Koostöö kodanikuühiskonnaga ja Põhiõiguste Platvormi asutamine
1.
Amet teeb tihedat koostööd valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna asutustega, mis tegutsevad riiklikul, Euroopa või rahvusvahelisel tasandil põhiõiguste valdkonnas, sealhulgas rassismi ja ksenofoobia vastases võitluses ning vähemuste kaitsmisel.
Sel eesmärgil rajab amet koostöövõrgu nimega Põhiõiguste Platvorm, mis koosneb inimõigustega tegelevatest valitsusvälistest organisatsioonidest, ametiühingutest ja tööandjate organisatsioonidest, asjaomastest sotsiaal- ja kutseorganisatsioonidest, kirikutest, usu-, filosoofilistest ja mittekonfessionaalsetest organisatsioonidest ning ülikoolidest ja teistest Euroopa ja rahvusvaheliste organite ja organisatsioonide kvalifitseeritud asjatundjatest.
2.
Platvorm loob mehhanismi teabe vahetamiseks ning teadmiste ühiseks kasutamiseks.
Ta tagab tiheda koostöö ameti ja asjaomaste sidusrühmade vahel.
3.
Platvorm on avatud kõigile huvitatud ja kvalifitseeritud sidusrühmadele vastavalt lõikele 1.
Amet võib pöörduda platvormi liikmete poole vastavalt oma prioriteetsete töövaldkondadega seotud konkreetsetele vajadustele.
4.
Amet pöördub platvormi poole eelkõige selleks, et:
a) teha haldusnõukogule ettepanekuid artikli 11 lõike 4 punkti a kohaselt vastuvõetava iga-aastase tööprogrammi kohta;
b) anda haldusnõukogule aastaaruande kohta tagasisidet ja soovitada järelmeetmeid, nagu on sätestatud artikli 4 lõike 1 punktis f ning
c) edastada ameti direktorile ja teaduslikule komiteele oma tööga seotud konverentside, seminaride ja kohtumiste tulemusi ning soovitusi.
5.
Platvormi tööd kooskõlastatakse direktori alluvuses.
Muudatusettepanek
28
Artikli 10 punktid c ja d
c) direktor ;
d) nõuandefoorum .
c) teaduslik komitee ja
d) direktor .
Muudatusettepanek
29
Artikkel 11
1.
Haldusnõukogu moodustatakse isikutest, kellel on asjakohane kogemus põhiõiguste alal ja avaliku sektori organisatsioonide juhtimisel:
1.
Haldusnõukogu moodustatakse isikutest, kellel on asjakohane kogemus põhiõiguste alal ja avaliku sektori organisatsioonide juhtimisel:
a) üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse iga liikmesriik;
a) üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse iga liikmesriik ja kellel on kõrgetasemelised kohustused sõltumatus riiklikus inimõigustealases asutuses või muus avaliku või erasektori organisatsioonis;
b) üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse Euroopa Parlament;
c) üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse Euroopa Nõukogu; ja
c) üks sõltumatu isik, kelle määrab ametisse Euroopa Nõukogu; ja
d) kaks komisjoni esindajat.
d) kaks komisjoni nimetatud isikut :
- kellest üks on sõltumatu isik, valitud inimeste seast, kelle pädevus põhiõiguste alal on üldiselt tunnustatud ja
- teine on komisjoni esindaja.
Isikud, kellele viidatakse punktis a, on isikud:
– kellel on kõrge vastutus sõltumatute siseriiklike inimõigustega tegelevate asutuste juhtimisel või
teistes sõltumatutes asutustes või organites saadud põhjalikud teadmised põhiõiguste alal.
Iga haldusnõukogu liiget võib asendada eelnimetatud tingimustele vastav asendusliige.
Haldusnõukogu liikmete nimekiri avalikustatakse ja amet ajakohastab seda oma veebisaidil.
2.
Haldusnõukogu liikmete ametiaeg on viis aastat.
Ametiaega võib pikendada ühe korra.
Kui liige aga ei vasta enam kriteeriumidele, mille alusel ta ametisse määrati, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni ja ameti direktorit.
Asjaomane osapool määrab järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme.
3.
Haldusnõukogu valib oma esimehe ja aseesimehe kahe ja poole aastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra.
Igal haldusnõukogul liikmel või tema puudumise korral tema asendusliikmel on üks hääl.
3.
Haldusnõukogu valib oma esimehe ja aseesimehe kahe ja poole aastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra.
Igal haldusnõukogul liikmel või tema puudumise korral tema asendusliikmel on üks hääl.
4.
Haldusnõukogu tagab, et amet täidab talle usaldatud ülesandeid.
See on ameti planeerimis- ja jälgimisorgan.
Eelkõige teeb ta järgmist:
a) võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastu ameti iga-aastase tööprogrammi.
See peab vastama vabadele rahalistele ja inimressurssidele.
Iga-aastane tööprogramm edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;
b) võtab vastu artikli 4 lõike 1 punktides f ja h osutatud iga-aastased aruanded, milles eelkõige võrreldakse saavutatud tulemusi iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega; nimetatud aruanded edastatakse hiljemalt 15. juunil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele;
c) määrab ametisse ja vajaduse korral vabastab ametist ameti direktori;
d) võtab vastu ameti iga-aastase eelarveprojekti ja eelarve;
e) ta teostab direktori üle distsiplinaarvõimu;
f) koostab ameti iga-aastase tulude ja kulude kalkulatsiooni ja saadab selle vastavalt artikli 19 lõikele 5 komisjonile;
g) võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastu ameti protseduurireeglid;
h) võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastavalt artikli 20 lõikele 11 vastu ameti finantseeskirjad;
i) võtab vajalikke meetmeid Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste rakendamiseks vastavalt artikli 23 lõikele 3; ja
j) võtab vastu menetlused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vastavalt artikli 16 lõikele 2.
4.
Haldusnõukogu liikmete ja asendusliikmete ametiaeg on viis aastat.
Seda ei pikendata.
5.
Haldusnõukogu võib ükskõik millise oma kohustustest delegeerida juhatusele, välja arvatud küsimustes, millele on viidatud lõike 4 punktides a, b, c, d, g ja h.
5.
Välja arvatud korralise väljavahetamise või surma korral, lõpeb liikme või asendusliikme ametiaeg ainult siis, kui ta tagasi astub.
Kui liige või asendusliige aga ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumile, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni ja ameti direktorit.
Asjaomane osapool määrab järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme või asendusliikme.
Asjaomane osapool määrab järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme või asendusliikme ka siis, kui haldusnõukogu on kolmandiku oma liikmete või komisjoni ettepaneku alusel tuvastanud, et liige või asendusliige ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumile.
Kui järelejäänud ametiaega on vähem kui kaks aastat, võib uuele liikmele või asendusliikmele määrata täieliku viieaastase ametiaja.
6.
Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud lõike 4 punktides a, c, d ja e viidatud otsuste puhul, kui on nõutav kahe kolmandikuline häälteenamus.
Esimehel on otsustav hääl.
Euroopa Nõukogu määratud isik hääletab ainult lõike 4 punktides a ja b osutatud otsuste puhul.
6.
Haldusnõukogu valib esimehe ja aseesimehe ning ülejäänud kaks artiklis 13 osutatud juhatuse liiget lõike 1 punkti a kohaselt ametisse nimetatud liikmete seast kahe ja poole aastaseks ametiajaks, mida võib pikendada ühe korra.
7.
Esimees kutsub haldusnõukogu kokku kord aastas, piiramata võimalust erakorralisteks lisakoosolekuteks.
Esimees kutsub erakorralise koosoleku kokku omal algatusel või vähemalt ühe kolmandiku haldusnõukogu liikmete taotlusel.
7.
Haldusnõukogu tagab, et amet täidab talle usaldatud ülesandeid.
Nõukogu on ameti planeerimis- ja jälgimisorgan.
Eelkõige teeb ta järgmist:
a) võtab vastu ameti iga-aastase tööprogrammi vastavalt mitmeaastasele raamistikule projekti alusel, mille ameti direktor esitab pärast komisjoni ja teadusliku komitee arvamuse saamist.
See vastab vabadele rahalistele ja inimressurssidele ning selles võetakse arvesse ühenduse teaduslikku ja statistilist uurimistööd.
Iga-aastane tööprogramm edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;
b) võtab vastu artikli 4 lõike 1 punktides f ja h osutatud iga-aastased aruanded, võrreldes neist eelkõige viimase puhul saavutatud tulemusi iga-aastase tööprogrammi eesmärkidega; ilma et see piiraks artikli 12 a viiendat lõiku, konsulteeritakse enne artikli 4 lõike 1 punktis f osutatud aruande vastuvõtmist teadusliku komiteega; aruanded edastatakse hiljemalt 15. juunil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele;
c) määrab ametisse ja vajaduse korral vabastab ametist ameti direktori;
d) võtab vastu ameti iga-aastase eelarveprojekti ja eelarve;
e) kasutab artikli 23 lõikes 2 sätestatud volitusi seoses direktoriga ja distsiplinaarvõimuga direktori suhtes;
f) koostab ameti iga-aastase tulude ja kulude kalkulatsiooni ja saadab selle vastavalt artikli 19 lõikele 5 komisjonile;
g) võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni ja teadusliku komitee arvamuse saamist vastu ameti kodukorra;
h) võtab ameti direktori esitatud projekti alusel pärast komisjoni arvamuse saamist vastavalt artikli 20 lõikele 11 vastu ameti finantseeskirjad;
i) võtab vajalikke meetmeid Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste rakendamiseks vastavalt artikli 23 lõikele 3;
j) võtab vastavalt artikli 16 lõikele 3 vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise korra;
k) määrab vastavalt artikli 12 a esimesele ja kolmandale lõigule ametisse ja vabastab ametist teadusliku komitee liikmed ja
l) tuvastab vastavalt lõikele 5, kui haldusnõukogu liige või asendusliige ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumile.
8.
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktor võib haldusnõukogu koosolekutel osaleda vaatlejana.
Teiste asjaomaste ühenduse ametite ja liidu organite direktorid võivad juhatuse kutsel samuti vaatlejana osaleda.
8.
Haldusnõukogu võib delegeerida oma kohustused juhatusele, välja arvatud küsimustes, millele on viidatud lõike 7 punktides a, b, c, d, e, g, h, k ja l.
8 a.
Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud lõikes 6 ja lõike 7 punktides a, b, c, d, e, g, k ja l viidatud otsuste puhul, kus on nõutav kaks kolmandikku kõigi liikmete häältest.
Igal haldusnõukogu liikmel või tema puudumise korral tema asendusliikmel on üks hääl.
Esimehel on otsustav hääl.
Euroopa Nõukogu määratud isik võib hääletada lõike 7 punktides a, b, g ja k osutatud otsuste puhul.
8 b.
Esimees kutsub haldusnõukogu kokku kaks korda aastas, piiramata võimalust erakorralisteks lisakoosolekuteks.
Esimees kutsub erakorralise koosoleku kokku omal algatusel või vähemalt ühe kolmandiku haldusnõukogu liikmete taotlusel.
8 c.
Teadusliku komitee esimees või aseesimees ning Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktor võivad haldusnõukogu koosolekutel osaleda vaatlejana.
Ka teiste asjaomaste ühenduse ametite, liidu organite ja muude rahvusvaheliste asutuste direktorid, nagu osutatakse artiklites 8 ja 9, võivad juhatuse kutsel vaatlejana osaleda.
Muudatusettepanek
30
Artikli 12 lõige 1
1.
Haldusnõukogu abistab juhatus.
Juhatus moodustatakse haldusnõukogu esimehest ja aseesimehest ning kahest komisjoni esindajast .
1.
Haldusnõukogu abistab juhatus.
Juhatus moodustatakse haldusnõukogu esimehest ja aseesimehest , kahest muust haldusnõukogu liikmest, kelle haldusnõukogu valib vastavalt artikli 11 lõikele 6, ja ühest komisjoni poolt haldusnõukogusse määratud liikmest.
Isik, kelle Euroopa Nõukogu haldusnõukogusse määrab, võib osaleda juhatuse koosolekutel vaatlejana.
Muudatusettepanek
31
Artikkel 12 a (uus)
Artikkel 12 a
Teaduslik komitee
Teaduslik komitee moodustatakse 11 sõltumatust isikust, kes on põhiõiguste valdkonnas kõrgelt kvalifitseeritud.
Haldusnõukogu nimetab teadusliku komitee liikmed ametisse pärast läbipaistvat avalduste esitamise kutset ja valikumenetlust ning olles konsulteerinud Euroopa Parlamendi pädeva komisjoniga ja selle seisukohti arvesse võtnud.
Haldusnõukogu kindlustab tasakaalustatud geograafilise esindatuse.
Haldusnõukogu liikmed ei või olla teadusliku komitee liikmed.
Artikli 11 lõike 7 punktis g osutatud kodukord sätestab teadusliku komitee nimetamise üksikasjalikud tingimused.
Teadusliku komitee liikmete ametiaeg on viis aastat.
Seda ei pikendata.
Teadusliku komitee liikmed on sõltumatud.
Neid võib asendada ainult nende endi soovil või juhul, kui nad ei saa püsivalt oma kohustusi täita.
Kui aga liige ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumile, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni ja ameti direktorit.
Samuti võib haldusnõukogu ühe kolmandiku oma liikmete ettepaneku alusel tunnistada, et kõnealune isik ei vasta enam sõltumatuse kriteeriumile ja ta ametist vabastada.
Haldusnõukogu määrab vastavalt lihtliikmete määramise korrale järelejäänud ametiajaks ametisse uue liikme.
Kui järelejäänud ametiaega on vähem kui kaks aastat, võib uuele liikmele määrata täieliku viieaastase ametiaja.
Teadusliku komitee liikmete nimekiri avalikustatakse ja amet ajakohastab seda oma veebisaidil.
Teaduslik komitee valib oma esimehe ja aseesimehe üheaastaseks ametiajaks.
Teaduslik komitee on ameti töö teadusliku kvaliteedi tagaja ja suunab tööd seda eesmärki silmas pidades.
Selleks kaasab direktor teadusliku komitee võimalikult vara kõigi dokumentide ettevalmistamisse, mis koostatakse artikli 4 lõike 1 punktide a, b, c, d, e, f, g ja i kohaselt.
Teaduslik komitee teeb oma otsused kahekolmandikulise häälteenamusega.
Esimees kutsub teadusliku komitee kokku neli korda aastas.
Vajaduse korral käivitab esimees kirjaliku menetluse või kutsub kokku erakorralisi koosolekuid kas omal algatusel või vähemalt nelja komiteeliikme taotlusel.
Muudatusettepanek
32
Artikkel 13
1.
Ametit juhib direktor, kelle haldusnõukogu määrab ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel .
Direktor määratakse ametisse tema isiklike saavutuste, haldus- ja juhtimisoskuse ning põhiõigustealase kogemuse põhjal .
Enne ametisse määramist võidakse paluda haldusnõukogu valitud kandidaadil esineda Euroopa Parlamendi pädeva komitee ees ning vastata selle liikmete esitatud küsimustele .
1.
Ametit juhib ja esindab direktor, kelle haldusnõukogu määrab ametisse vastavalt lõikes 2 sätestatud koostöömenetlusele (kooskõlastamisele).
Direktor määratakse ametisse tema isiklike saavutuste, põhiõigustealase kogemuse ning haldus- ja juhtimisoskuse põhjal .
2.
Direktori ametiaeg on viis aastat.
Komisjoni ettepanekul ja pärast hindamist võidakse seda ametiaega pikendada ühel korral kõige rohkem viie aasta võrra.
Hindamisel hindab komisjon eriti esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja viisi, kuidas need saavutati, samuti ameti kohustusi ja nõudmisi järgnevatel aastatel.
2.
Koostöömenetlus on järgmine:
a) pärast avalikku kandideerimiskutset ja läbipaistvat valikumenetlust koostab komisjon nimekirja, mille alusel palutakse kandidaatidel enne ametissemääramist esineda Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlamendi asjaomase komisjoni ees ning vastata küsimustele;
b) Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu esitavad seejärel arvamused kandidaatide kohta ning teevad teatavaks oma eelistused;
c) neid seisukohti arvesse võttes määrab haldusnõukogu direktori ametisse.
3.
Direktor vastutab:
a) artiklis 4 osutatud ülesannete täitmise eest;
b) ameti iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamise ja rakendamise eest;
c) kõikide personaliküsimuste eest ning eelkõige artikli 23 lõikega 2 antud volituste kasutamise eest;
d) igapäevaste haldusküsimuste eest;
e) ameti eelarve täitmise eest vastavalt artiklile 20; ja
f) selliste tõhusate järelevalve- ja hindamismenetluste rakendamise eest, mis on seotud ameti tegevuse vastavusega selle eesmärkidele kooskõlas ametialaselt tunnustatud standarditega.
Direktor esitab igal aastal haldusnõukogule aruande järelevalvesüsteemi tulemuste kohta.
3.
Direktori ametiaeg on viis aastat.
Üheksa kuud enne selle ajavahemiku lõppu hindab komisjon eelkõige direktori tegevust ning ameti tulevaste aastate kohustusi ja nõudmisi.
Võttes arvesse hindamisaruannet ja ainult juhul, kui see on ameti kohustuste ja nõudmiste tõttu õigustatud, võib haldusnõukogu komisjoni ettepanekul pikendada direktori ametiaega ühe korra mitte rohkem kui kolmeks aastaks.
Haldusnõukogu teavitab Euroopa Parlamenti oma kavatsusest direktori ametiaega pikendada.
Ühe kuu jooksul enne haldusnõukogu ametlikku otsust direktori ametiaega pikendada, võidakse direktoril paluda esitada Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ees avaldus ja vastata komisjoniliikmete küsimustele.
Kui direktori ametiaega ei pikendata, jääb ta ametisse kuni järgmise direktori nimetamiseni.
4.
Direktor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule ning osaleb selle koosolekutel ilma hääleõiguseta .
4.
Direktor vastutab:
a) artiklis 4 nimetatud ülesannete täitmise eest ning eelkõige artikli 4 lõike 1 punktide a, b, c, d, e, f, g ja i kohaselt koostöös teadusliku komiteega koostatud dokumentide ettevalmistamise ja avaldamise eest;
b) ameti iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamise ja rakendamise eest;
c) kõigi personaliküsimuste eest ning eelkõige artikli 23 lõikes 2 sätestatud volituste kasutamise eest personali suhtes;
d) igapäevaste haldusküsimuste eest;
e) ameti eelarve täitmise eest vastavalt artiklile 20;
f) selliste tulemuslike järelevalve- ja hindamismenetluste rakendamise eest, mis on seotud ameti tegevuse vastavusega selle eesmärkidele kooskõlas ametialaselt tunnustatud standarditega.
Direktor annab igal aastal haldusnõukogule aru järelevalvesüsteemi tulemuste kohta;
g) koostöö eest riiklike sidet pidavate ametnikega ja
h) koostöö eest kodanikuühiskonnaga, sealhulgas Põhiõiguste Platvormi kooskõlastamise eest vastavalt artiklile 9 a.
5.
Direktori võib enne ametiaja lõppu komisjoni ettepaneku põhjal ametist vabastada haldusnõukogu.
5.
Direktor täidab oma ülesandeid sõltumatult.
Ta annab oma tegevusest aru haldusnõukogule ning osaleb selle koosolekutel ilma hääleõiguseta.
5 a.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad igal ajal paluda tal osaleda ameti tegevusega seotud küsimuste arutamisel.
5 b.
Haldusnõukogu võib direktori enne ametiaja lõppu ametist vabastada kolmandiku oma liikmete ettepaneku põhjal.
Haldusnõukogu esimees teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu ametist vabastamise põhjustest.
Muudatusettepanek
33
Artikkel 14
Artikkel 14
Põhiõiguste nõuandefoorum
1.
Nõuandefoorum moodustatakse põhiõigustega tegelevate ja rassismi, ksenofoobia ja antisemitismiga võitlevate valitsusväliste organisatsioonide, kutseühingute ja tööandjate organisatsioonide, asjaomaste sotsiaal- ja kutseorganisatsioonide, kirikute, usu-, filosoofiliste ja mittekonfessionaalsete organisatsioonide, ülikoolide, kvalifitseeritud asjatundjate ning Euroopa ja rahvusvaheliste organite ja organisatsioonide esindajatest.
2.
Nõuandefoorumi liikmed valitakse avalike valimistega, mille korra määrab haldusnõukogu.
Liikmete arvu ülempiir on 100.
Nende ametiaeg kestab viis aastat ja seda võib pikendada ühe korra.
3.
Haldusnõukogu liikmed ei või olla nõuandefoorumi liikmed, kuid võivad osaleda selle koosolekutel.
4.
Nõuandefoorum loob mehhanismi põhiõigustega seotud teabe vahetamiseks ning teadmiste ühiseks kasutamiseks.
Ta tagab tiheda koostöö ameti ja asjaomaste sidusrühmade vahel.
5.
Nõuandefoorum:
– teeb ettepanekuid iga-aastase artikli 11 lõike 4 punkti a kohaselt vastuvõetava tööprogrammi koostamiseks; ja
– annab tagasisidet ja teeb ettepanekuid järelmeetmeteks artikli 11 lõike 4 punkti b kohaselt vastu võetud põhiõiguste olukorda käsitleva iga-aastase aruande alusel.
6.
Nõuandefoorumi eesistuja on direktor.
Nõuandefoorum koguneb igal aastal või haldusnõukogu soovil.
Nõuandefoorumi töökord määratakse kindlaks ameti sise-eeskirjades ning avalikustatakse.
7.
Amet annab nõuandefoorumile vajalikku tehnilist ja logistilist abi ning tagab selle koosolekuteks sekretariaaditeenused.
välja jäetud
Muudatusettepanek
34
Artikli 15 lõige 2
2.
Haldusnõukogu liikmed, direktor ja nõuandefoorumi liikmed kohustuvad toimima avalikes huvides.
Nad teevad sellekohase kohustuse kohta avalduse .
Artikli 11 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt ametissemääratud haldusnõukogu liikmed, direktor ja nõuandefoorumi liikmed kohustuvad tegutsema sõltumatult.
Selleks esitavad nad huvide deklaratsiooni, millega tunnistavad kas mis tahes huvide puudumist, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks.
Mõlemad deklaratsioonid tehakse igal aastal kirjalikult.
2.
Haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed, teadusliku komitee liikmed ja direktor kohustuvad toimima avalikes huvides.
Selleks esitavad nad huvide deklaratsiooni, millega tunnistavad kas mis tahes huvide puudumist, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks.
Nad esitavad selle deklaratsiooni kirjalikult ametisse asumisel ja muudavad seda, kui nende huvid muutuvad.
Amet avaldab deklaratsiooni oma veebisaidil.
Muudatusettepanek
35
Artikli 16 pealkiri ja lõiked 1 ja 2
Juurdepääs dokumentidele
Läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele
1.
Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001.
1.
Amet töötab välja head haldustavad, et tagada oma tegevuse võimalikult suur läbipaistvus.
Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001.
2.
Kuue kuu jooksul pärast ameti tegevuse algust võtab haldusnõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vastu menetluse .
2.
Kuue kuu jooksul pärast ameti tegevuse algust võtab haldusnõukogu vastu konkreetsed eeskirjad lõike 1 praktiliseks rakendamiseks.
Eeskirjade hulka kuuluvad muu hulgas eeskirjad:
– koosolekute avatuse kohta;
– ameti, sealhulgas selle teadusliku komitee töö avaldamise kohta ja
– määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise kohta.
Muudatusettepanek
36
Artikli 19 lõige 3
3.
Ameti tulud koosnevad järgmistest vahenditest, piiramata muude rahaliste vahendite kasutamist:
3.
Ameti tulud koosnevad, piiramata muude rahaliste vahendite kasutamist, ühenduse toetusest, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jagu) .
a) ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Ühenduste üldeelarvesse (komisjoni jagu); ja
b) osutatud teenuste eest saadud tasu.
Nende tulude täienduseks võib olla artiklis 4 loetletud ülesannete täitmise raames osutatud teenuste eest saadud tasu.
Seda tulu võivad täiendada:
a) liikmesriikide vabatahtlikud osamaksed; ja
b) osamaksed, mis on saadud artiklites 8, 9 või 27 osutatud organisatsioonidelt või kolmandatelt riikidelt.
Muudatusettepanek
37
Artikli 22 lõige 4
4.
Amet on Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse õigusjärglane.
Ta võtab üle kõik keskuse seaduslikud õigused ja kohustused ning finantskohustused.
Töölepingud, mille sõlmis keskus enne käesoleva määruse vastuvõtmist, jäävad kehtima.
4.
Amet on Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse õigusjärglane.
Ta võtab üle kõik keskuse seaduslikud õigused ja kohustused ning finantskohustused.
Muudatusettepanek
38
Artikli 23 lõiked 1 ja 2
1.
Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.
1.
Ameti töötajate ja direktori suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.
2.
Amet kasutab oma töötajate suhtes ametisse määravale asutusele või ametiisikule antud volitusi.
2.
Amet kasutab oma töötajate suhtes ametisse määravale asutusele või ametiisikule Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega antud volitusi ja töölepinguid sõlmivale asutusele või ametiisikule Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega antud volitusi.
Muudatusettepanek
39
Artikkel 27
Kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide osalemine
Kandidaatriikide ja nende riikide osalemine , millega on sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud
1.
Ameti tööst võivad osa võtta need riigid, kes on sõlminud ühendusega assotsieerumislepingu või kelle Euroopa Ülemkogu on määratlenud Euroopa Liidu kandidaatriikidena või potentsiaalsete kandidaatriikidena, kui asjaomane assotsiatsiooninõukogu selliseks osalemiseks otsuse teeb.
1.
Ameti tööst võivad osa võtta kandidaatriigid ja riigid, kellega Euroopa Ühendus on sõlminud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu.
2.
Sellisel juhul määrab nende osalemise korra asjaomase assotsiatsiooninõukogu otsus.
Otsuses täpsustatakse kõnealusele riigile pakutavad teadmised ja abi, määratakse eriti selliste riikide ameti töös osalemise loom , ulatus ja viis, nähakse ette sätted ameti algatustest osavõtmise kohta, samuti rahalise panuse ja töötajatega seonduva kohta.
Otsus peab olema kooskõlas käesoleva määrusega ning Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.
Otsuses sätestatakse, et osalev riik võib haldusnõukokku vaatlejana ametisse määrata hääleõiguseta sõltumatu isiku, kes vastab artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud isikute erialasele ettevalmistusele.
2.
Nende riikide osalemise ja sellega seotud korra määrab asjaomase assotsiatsiooninõukogu otsus , millega võetakse arvesse iga riigi konkreetset olukorda.
Otsusega kehtestatakse eriti selliste riikide ameti töös osalemise iseloom , ulatus ja viis artiklites 4 ja 5 sätestatud raamistikus , nähakse ette sätted ameti algatustest osavõtmise kohta, samuti rahalise panuse ja töötajatega seonduva kohta.
Otsus peab olema kooskõlas käesoleva määrusega ning Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.
Otsuses sätestatakse, et osalev riik võib haldusnõukokku vaatlejana ametisse määrata hääleõiguseta sõltumatu isiku, kes vastab artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud isikute erialasele ettevalmistusele.
3.
Amet tegeleb asjaomasele assotsiatsioonilepingule vastavas ulatuses põhiõiguste olukorraga riikides, kes võtavad tema tööst osa kooskõlas käesoleva artikliga.
Samamoodi kohaldatakse selles suhtes artikleid 4 ja 5.
Muudatusettepanek
40
Artikkel 29
Artikkel 29
Menetlus
1.
Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 sätestatud regulatiivkomitee menetlust vastavalt selle artikli 7 lõikele 3.
3.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud ajavahemik on üks kuu.
välja jäetud
Muudatusettepanek
41
Artikkel 30
1.
Praeguse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskuse haldusnõukogu ametiaeg lõpeb 31. detsembril 2006.
Komisjon võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 11 kohaselt asutatud haldusnõukogu alustab ametiaega 1. jaanuarist 2007 .
1.
Praeguse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Jälgimiskeskuse haldusnõukogu ametiaeg lõpeb 31. detsembril 2006.
Komisjon võtab viivitamatult pärast käesoleva määruse jõustumist vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 11 kohaselt asutatud haldusnõukogu alustab oma tööd õigeaegselt .
2.
Komisjon alustab pärast käesoleva määruse jõustumist viivitamata artikli 13 lõikes 1 sätestatud menetlust ameti direktori ametissemääramiseks.
2.
Asjaosalised alustavad pärast käesoleva määruse jõustumist viivitamata artikli 13 lõikes 1 sätestatud menetlust ameti direktori ametissemääramiseks.
3.
Haldusnõukogu, kes tegutseb komisjoni ettepaneku kohaselt, võib praeguse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse direktori ametiaega pikendada maksimaalselt 18 kuu võrra kuni lõikes 2 osutatud ametissemääramise menetluse lõpuleviimiseni.
3.
Haldusnõukogu, kes tegutseb komisjoni ettepaneku kohaselt, võib nimetada ajutise direktori või pikendada praeguse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse direktori ametiaega võimalikult lühikeseks ajavahemikuks kuni lõikes 2 osutatud ametissemääramise menetluse lõpuleviimiseni.
4.
Kui keskuse direktor ei soovi või ei saa tegutseda vastavalt lõikele 3, nimetab haldusnõukogu samadel tingimustel ametisse ajutise direktori.
Muudatusettepanek
42
Artikli 31 lõiked 1 – 3
1.
Amet viib korrapäraselt läbi oma suure kuluga tegevuste eel- ja järelhindamisi.
Ta teavitab haldusnõukogu nende hindamiste tulemustest.
1.
Amet viib korrapäraselt läbi oma suure kuluga tegevuste eel- ja järelhindamisi.
Direktor teavitab haldusnõukogu nende hindamiste tulemustest.
2.
Amet edastab kord aastas eelarvepädevatele institutsioonidele kogu vajaliku teabe hindamismenetluste tulemuste kohta.
2.
Amet edastab kord aastas eelarvepädevatele institutsioonidele kogu vajaliku teabe hindamismenetluste tulemuste kohta.
3.
Hiljemalt 31. detsembril 2009. aastal korraldab amet haldusnõukogu antud ja komisjoniga kooskõlastatud pädevuste alusel oma tegevuse esimese kolme aasta saavutuste sõltumatu välise hindamise.
Kõnealune hindamine võtab arvesse ameti ülesandeid, töötavasid ning ameti mõju põhiõiguste kaitsmisele ja edendamisele, samuti sisaldab koostoimemõjude ja ülesannete võimaliku suurenemise rahalise mõju analüüsi.
Hinnangu andmisel võetakse arvesse huvirühmade seisukohti nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil.
3.
Hiljemalt 31. detsembril 2011. aastal korraldab amet haldusnõukogu antud ja komisjoniga kooskõlastatud pädevuste alusel oma tegevuse esimese kolme aasta saavutuste sõltumatu välise hindamise.
Kõnealune hindamine :
– võtab arvesse ameti ülesandeid, töötavasid ning ameti mõju põhiõiguste kaitsmisele ja edendamisele ;
– sisaldab hinnangut võimaliku vajaduse kohta muuta ameti ülesandeid, tegevuse ulatust, valdkondi või struktuuri;
– sisaldab koostoimemõjude ja ülesannete võimaliku suurenemise rahalise mõju analüüsi ja
– võtab arvesse huvirühmade seisukohti nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil.
Hindamine analüüsib ka võimalikku vajadust muuta või laiendada ameti ülesandeid, reguleerimisala, tegevusalasid või struktuuri, kaasa arvatud eelkõige neid struktuurilisi muutusi, mis on vajalikud kooskõla tagamiseks regulatiivametite suhtes kehtivate horisontaaleeskirjadega, alates nende jõustumisest.
Muudatusettepanek
43
Artikli 32 lõige 1
1.
Haldusnõukogu tutvub artiklis 31 osutatud hindamise tulemustega ning annab vajaduse korral komisjonile ameti, selle töökorralduse ning tegevusvaldkonna muutmiseks vajalikud soovitused.
Komisjon edastab hindamisaruande ja soovitused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus - ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele ning avalikustab need.
1.
Haldusnõukogu tutvub artikli 31 lõigetes 3 ja 4 osutatud hindamise tulemustega ning annab vajaduse korral komisjonile ameti, selle töökorralduse ning tegevusvaldkonna muutmiseks vajalikud soovitused.
Komisjon edastab hindamisaruande ja soovitused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus - ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ning avalikustab need.
SELETUSKIRI
Pidades silmas praktiliselt peatunud Euroopa Liidu (EL) põhiseaduse koostamise protsessi, on raportöör seisukohal, et Euroopa jaoks on õige hetk tõsta esile inimeste põhiõiguste kaitsmist ja edendamist.
Arutledes Euroopa Parlamendi (EP) rolli üle Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti loomise protsessis, on väga oluline säilitada kõnealuse teema esimese ettepaneku ambitsioonikust.
Seega tuleks üksikasjalikus institutsioonidevahelises arutelus ameti volituste ja struktuuri üle jääda kindlaks 26. mai 2005. aasta EP resolutsioonis "Põhiõiguste kaitse ja edendamine: liikmesriiikide ja Euroopa institutsioonide, kaasa arvatud põhiõiguste ameti roll" sõnastatud põhimõtetele.
Vastavalt käesolevale resolutsioonile ja raportööri praegusele seisukohale on äärmiselt oluline luua amet, mis on üheaegselt sõltumatu ja vastutav .
Seega tuleb leida tasakaal nende kahe nõude vahel, pidades alati silmas, et kõige olulisem on luua funktsionaalne ja tõhus organ.
Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja kolme Euroopa institutsiooni vahelist aktiivset ja tihedat koostööd.
Eelkõige tuleb saavutada poliitiline konsensus.
Selline amet on kasulik üksnes juhul, kui ta on võimeline täitma oma ülesandeid õiguspäraselt, tõhusalt ja usaldusväärselt.
Selles protsessis tuleb leida tasakaal kahe konkureeriva väljakutse vahel: ameti sõltumatuse tugevdamine ja vastutuse tagamine Euroopa Liidu institutsioonide ees.
Piisavalt õiguspärane ja vastutustundlik amet peab põhiliselt keskenduma liidu liikmesriikidele, välistamata võimalust käsitleda ühenduse õiguse ja ELi sisepoliitika rakendamise seisukohalt asjakohases ulatuses kolmandate riikidega seotud küsimusi.
Raportöör on muutnud esialgset komisjoni ettepanekut tagamaks, et need aspektid muutuksid vastloodud organile tõepoolest iseloomulikuks.
Muudatusettepanekud võib jagada kolmeks peamiseks mõttearenduseks .
Esiteks, et parandada ameti õiguspärasust selle volituste ja struktuuri kavandamisel, tuleks Euroopa Parlamendi rolli komisjoni ettepanekust rohkem rõhutada (see on muudatusettepanekute nr 8, nr 9, nr 13, nr 19, nr 21 ja nr 39 eesmärk).
Teiseks, määratledes ameti rolli, geograafilisi volitusi ja ülesandeid, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Nõukogu tööd , et vältida kattumist ja kindlustada koostoime (selle tagavad muudatusettepanekud nr 11, nr 17, nr 25, nr 31, nr 33 ja nr 40).
Kolmandaks, ameti struktuuris on ameti sõltumatust võimalik tagada üksnes juhul, kui selle liikmed ja otsuseid langetavad organid on ise sõltumatud ja määratud ametisse läbipaistvas protsessis.
Lisaks komisjonile peab ameti mitmeaastase raamprogrammi määratlemisse olema kaasatud ka parlament (muudatusettepanek nr 22.)
Ametile peaks jääma võimalus tõstatada küsimusi oma algatusel (selle mitmekülgse eesmärgi täitmine on muudatusettepanekute nr 32, nr 33, nr 38, nr 39 ja nr 40 eesmärk).
Seoses ameti geograafiliste volitustega on raportöör seisukohal, et ameti peamine roll on aidata ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel täita ühenduse õiguse kohaselt oma kohustust austada oma poliitikas põhiõigusi.
Vajaduse tõttu kaalutleda võrdselt asjaomase ühenduse õiguse ja sisepoliitika välismõõtmeid, ei saa kolmandaid riike siiski ameti volitustest välja arvata.
Kompromissi saavutamiseks selles küsimuses, pöörati nõuetekohaselt tähelepanu tõhustatud koostööle väliskomisjoniga (muudatusettepanek nr 16 esindab kõnealust kokkulepet).
Eesmärk on paigutada amet nende muudatusettepanekute kaudu Euroopa arengus põhiõiguste parema kaitse suunas kesksele positsioonile ning selles protsessis tuleb kasutada ära iga olemasolevat kogemust.
Põhiõigused peavad olema kõigi ELi poliitikate ja meetmete keskmes, nii et Euroopat võiks tõepoolest pidada põhiõiguste sümboliks.
11.5.2006
väliskomisjoni arvamus
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
( KOM(2005)0280 – C6‑0288/2005 – 2005/0124(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Cem Özdemir
(*) Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö – kodukorra artikkel 47
LÜHISELGITUS
Euroopa Parlament on alati olnud inimõiguste parandamisel ning põhiõiguste tagamisel ELis ja maailmas esirinnas.
Seetõttu on Euroopa Liidul ammu aeg luua ettepanekus nimetatud amet.
Ameti asutamisega kinnitab Euroopa Liit, et on võimeline inimõigusi oma poliitikas järgima.
Vastavalt oma volitustele (ELi lepingu artikli 6 lõige 2 ja põhiõiguste harta) peaks amet püüdma kooskõlastada oma tegevust ja teha tihedat koostööd Euroopa Nõukoguga, et vältida igasugust dubleerimist.
Amet peaks asjakohasel viisil arvesse võtma Euroopa Nõukogu teavet, analüüse ja tegevust, eriti selle inimõiguste järelevalvemehhanisme, et vältida eraldusjoonte loomist ja topeltstandardeid, mis võivad nõrgendada inimõiguste üldist kaitset Euroopas.
Ameti esmane ülesanne on abistada ühenduse õiguse rakendusvaldkonnas tegutsevaid ELi institutsioone ja liikmesriike neile ELi ja ühenduse õiguse alusel pandud kohustuse täitmisel järgida oma poliitikas põhiõigusi.
Selle juures tuleb käsitleda võimalust, et ELi ja selle liikmesriike võidakse ELi ja rahvusvahelise õiguse alusel vastutusele võtta seoses inimõiguste rikkumisega kolmandates riikides ning seetõttu peaks ametil olema volitused vaadata läbi iga poliitika, mis võib sellise vastutusele võtmiseni viia.
Sellise pädevuse teostamisel võiks amet tegutseda kolmandates riikides asetleidvate inimõiguste rikkumiste varajase hoiatamise süsteemina.
Ameti täiendav ülesanne on abistada ELi välispoliitika elluviimisel, kui on vaja hinnata inimõiguste olukorda kolmandas riigis (Euroopa Komisjoni ettepaneku artikli 3 lõige 4).
Nagu on märgitud Euroopa Komisjoni ettepanekus (artikkel 27), on amet avatud ka selliste riikide aktiivseks osalemiseks, mille Euroopa Ülemkogu on nimetanud liidu kandidaatriigiks või potentsiaalseks ühinejariigiks.
Seda võib lugeda viimastest laienemistest saadud õppetunniks ning see aitab veelgi tugevdada ühinemiskandidaatide tulevast integreerumist ELiga.
Lisaks tuleneb samalaadne roll ameti jaoks ELi kokkulepetest kolmandate riikidega (Euroopa Komisjoni ettepaneku artikli 3 lõige 4), eelkõige riikidega, mida hõlmab Euroopa naabruspoliitika, sealhulgas inimõiguste austamise klausel, mida kohaldatakse vastastikuselt.
Rahva poolt otse valitud institutsioonina peab Euroopa Parlamendil koos nõukoguga, kes teostab poliitilist järelevalvet ELi suhete üle kolmandate riikidega, olema võimalus kasutada ameti teenuseid ja asjatundlikkust põhjendatud otsuste tegemiseks.
Ameti sõltumatuse tugevdamist ning ameti vastutust Euroopa institutsioonide ees tuleks käsitleda koostöös kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoniga.
Sel põhjusel paluvad väliskomisjon ning inimõiguste allkomisjon kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Väliskomisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 2
(2) Euroopa Liidu põhiõiguste harta kinnitab need õigused, kuna need põhinevad eelkõige liikmesriikidele ühistel põhiõiguslikel tavadel ja rahvusvahelistel kohustustel, Euroopa Liidu lepingul, ühenduse asutamislepingutel, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonil, ühenduse ja Euroopa Nõukogu poolt vastuvõetud sotsiaalhartadel ning Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikal.
(2) Euroopa Liidu põhiõiguste harta kinnitab need õigused, kuna need põhinevad eelkõige liikmesriikidele ühistel põhiõiguslikel tavadel ja rahvusvahelistel kohustustel, Euroopa Liidu lepingul ning eelkõige selle artikli 6 lõikel 2 ja artiklil 11, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonil ja muudel inimõigusi käsitlevatel asjakohastel rahvusvahelistel juriidilistel dokumentidel , ühenduse asutamislepingutel, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonil, ühenduse ja Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud sotsiaalhartadel ning Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikal.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 16
(16) Amet peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Nõukoguga.
Selline koostöö peaks kindlustama, et ameti ja Euroopa Nõukogu töö ei kattuks, eriti kui arendatakse välja mehhanismid koostoime tagamiseks, nagu näiteks kahepoolse koostöökokkuleppe sõlmimine ja Euroopa Nõukogu määratud sõltumatu, asjakohaselt piiritletud hääleõigusega isiku osalemine ameti juhatuses, nagu see toimub praeguses Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuses.
(16) Amet peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Nõukoguga ja vältima sellest sõltuvusse langemist või vastastikust sõltuvust .
Selline koostöö peaks kindlustama, et ameti ja Euroopa Nõukogu töö ei kattuks, eriti kui arendatakse välja mehhanismid koostoime tagamiseks, nagu näiteks kahepoolse koostöökokkuleppe sõlmimine ja Euroopa Nõukogu määratud sõltumatu, asjakohaselt piiritletud hääleõigusega isiku osalemine ameti juhatuses, nagu see toimub praeguses Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuses.
Selgitus
Koostöö tegemine ei piira ameti võimet langetada otsuseid omaenda seisukohtade põhjal.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 18
(18) Euroopa Parlament mängib põhiõiguste valdkonnas olulist rolli .
Ta peaks määrama ameti haldusnõukogu liikme kohale ühe sõltumatu isiku.
(18) Euroopa Parlamendil on põhiõiguste valdkonnas oluline roll .
Ta peaks määrama ameti halduskogu liikme kohale ühe sõltumatu isiku ning tal peaks olema õigus osaleda ameti direktori ametisse määramisel ja tema ametiaja pikendamisel .
Selgitus
Euroopa Parlament peaks täitma oma kontrollifunktsiooni ka ameti juhtimise osas.
Muudatusettepanek 4
Põhjendus 26 b (uus)
(26 b) Euroopa Parlament tunnustab ja kinnitab inimõiguste ja põhivabaduste olulisust kõikides ELi lepingutes kolmandate riikidega ning tunnustab seisukohta, et komisjon peaks nende põhiliste kohustuste täitmist aktiivselt hindama.
Muudatusettepanek
5
Artikkel 2
Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse asjakohastele asutustele, organitele, ametkondadele ja ametitele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.
Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse asjakohastele asutustele, organitele, ametkondadele ja ametitele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.
Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse õigusjärglasena töötab amet välja oma meetodid, menetlused ja otsustamisprotsessi ning juhindub oma töös teadusliku objektiivsuse põhimõttest.
Muudatusettepanek
6
Artikli 3 lõige 2
2.
Ameti tegevus on seotud põhiõigustega, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja eelkõige nagu on sätestatud 7. detsembril 2000. aastal Nice’is väljakuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
2.
Ameti tegevus on seotud põhiõigustega, nagu need on määratletud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2 ja artiklis 11 ning eelkõige nagu on sätestatud 7. detsembril 2000. aastal Nice’is väljakuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas , võttes asjakohaselt arvesse kehtivaid rahvusvahelisi inimõiguste norme, sealhulgas norme, mis sisalduvad inimõiguste ja põhivabaduste Euroopa konventsioonis ja selle protokollides, inimõiguste ülddeklaratsioonis ning muudes inimõigusi käsitlevates asjakohastes rahvusvahelistes juriidilistes dokumentides.
Muudatusettepanek
7
Artikli 3 lõige 3
3.
Piiramata lõike 4 ja artikli 4 lõike 1 punkti e ning artiklite 27 ja 28 kohaldamist, keskendub amet oma tegevuses põhiõiguste olukorrale Euroopa Liidus ja selle liikmesriikides , kui need rakendavad ühenduse õigust.
3.
Piiramata lõike 4 ja artikli 4 lõike 1 punkti e ning artiklite 27 ja 28 kohaldamist, keskendub amet oma tegevuses põhiõiguste olukorrale ning mõjule, mida Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ning ühinejariikide ja kandidaatriikide tegevus avaldab põhiõigustele, kui need rakendavad ühenduse õigust.
Muudatusettepanek
8
Artikli 3 lõige 4
4.
Piiramata artikli 27 kohaldamist, edastab amet komisjoni taotlusel teavet ja koostab analüüse taotluses määratletud põhiõiguste küsimustes, mis on seotud kolmandate riikide, eriti Euroopa naaberriikide poliitikaga hõlmatud riikidega, kellega ühendus on sõlminud assotsieerumislepingud või lepingud, mis sisaldavad sätteid inimõiguste kohta, või kellega on alustatud või kavatsetakse alustada läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks .
4.
Amet edastab Euroopa Parlamendi , komisjoni või nõukogu taotlusel teavet ja koostab analüüse taotluses määratletud põhiõiguste küsimustes, mis on seotud kolmandate riikidega, kui see puudutab ühenduse õiguse kohaldamise või sisepoliitika välismõõdet, ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist.
Seda ülesannet ei täideta ameti peaeesmärgi arvelt, mis on suunatud liikmesriikidele.
Muudatusettepanek
9
Artikli 3 lõige 4 a (uus)
4 a.
Hiljemalt kaks aastat pärast haldusnõukogu esimese koosseisu ametissenimetamist esitab amet Euroopa Parlamendile, komisjonile ja nõukogule põhjaliku hinnangu oma volituste kohta, mis on määratletud käesolevas artiklis, vastavalt ameti eelarvelistele ja haldusvõimalustele ning lisades vajadusel muudatuste ettepanekud.
Muudatusettepanek
10
Artikli 4 lõike 1 punkt d
d) teeb järeldusi ja koostab arvamusi üldteemadel liidu asutustele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, kas siis omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel ;
d) koostab omal algatusel või Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel soovitusi ja arvamusi üldteemadel ning rahvusvaheliste lepingute kohta liidu asutustele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust;
Selgitus
Kui amet peab tõesti pakkuma teatud lisandväärtust, peab tal olema võimalik koostada soovitusi, sh rahvusvaheliste lepingute kohta.
Muudatusettepanek
11
Artikkel 9
Amet koordineerib oma tegevust Euroopa Nõukoguga, eriti artikli 5 kohase iga-aastase tööprogrammi suhtes.
Selleks sõlmib ühendus vastavalt asutamislepingu artiklis 300 sätestatud menetlusele kokkuleppe Euroopa Nõukoguga, et panna alus tihedale koostööle viimatinimetatu ja ameti vahel.
See kokkuleppe sisaldab Euroopa Nõukogu kohustust nimetada vastavalt artiklile 11 ameti haldusnõukokku sõltumatu isik .
Amet koordineerib oma tegevust Euroopa Nõukoguga, eriti artikli 5 kohase iga-aastase tööprogrammi suhtes.
Selleks sõlmib ühendus vastavalt asutamislepingu artiklis 300 sätestatud menetlusele kahepoolse kokkuleppe Euroopa Nõukoguga, et panna alus tihedale koostööle viimatinimetatu ja ameti vahel.
See kokkulepe sisaldab muu hulgas:
a) Euroopa Nõukogu võimalust nimetada vastavalt artiklile 11 ameti haldusnõukokku oma esindaja või oma inimõiguste volinik;
b) tõhustatud koostööd ameti ja Euroopa Nõukogu asjaomaste organite vahel seoses kolmandate riikidega, kes on Euroopa Nõukogu liikmed .
Muudatusettepanek
12
Artikkel 9 a (uus)
Artikkel 9 a
Koostöö ÜROga
Amet võtab oma ülesannete täitmisel arvesse asjaomaste ÜRO organite, sealhulgas inimõiguste ülemkomissari büroo tegevust, kellega ta võib sõlmida koostöökokkuleppeid.
Selgitus
Amet peaks kooskõlastama oma tegevust asjaomaste ÜRO organitega.
Muudatusettepanek
13
Artikkel 9 b (uus)
Artikkel 9 b
Koostöö inimõigustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonidega
Amet teeb oma ülesannete täitmisel koostööd inimõigustega tegelevate tunnustatud valitsusväliste organisatsioonidega, eelkõige seoses inimõiguste rikkumistega ELis ja kolmandates riikides ning selliste organisatsioonide poolt regulaarselt esitatavate aruannetega.
Muudatusettepanek
14
Artikli 11 lõige 6
6.
Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud lõike 4 punktides a, c, d ja e viidatud otsuste puhul, kui on nõutav kahe kolmandikuline häälteenamus.
Esimehel on otsustav hääl.
Euroopa Nõukogu määratud isik hääletab ainult lõike 4 punktides a ja b osutatud otsuste puhul.
6.
Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud lõike 4 punktides a, c, d ja e viidatud otsuste puhul, kui on nõutav kahe kolmandikuline häälteenamus.
Esimehel on otsustav hääl.
Euroopa Nõukogu määratud isik ei või hääletada lõike 4 punktides c, d, e, f, h, i ja j osutatud otsuste puhul.
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärk on anda Euroopa Nõukogu määratud isikule hääleõigus üldiste küsimuste ning menetlustega seotud järelduste ja arvamuste vastuvõtmisel, aidates sellega tugevdada kooskõla ning täiendavust Euroopa Nõukogu standardite ja tegevustega.
Muudatusettepanek
15
Artikli 12 lõige 1
1.
Haldusnõukogu abistab juhatus.
Juhatus moodustatakse haldusnõukogu esimehest ja aseesimehest ning kahest komisjoni esindajast.
1.
Haldusnõukogu abistab juhatus.
Juhatus moodustatakse haldusnõukogu esimehest ja aseesimehest, Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukokku määratud isikust ning kahest komisjoni esindajast.
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärk on sama mis muudatusettepanekutel 5, 6 ja 7.
Muudatusettepanek
16
Artikli 13 lõige 1
1.
Ametit juhib direktor, kelle haldusnõukogu määrab ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel.
Direktor määratakse ametisse tema isiklike saavutuste, haldus- ja juhtimisoskuse ning põhiõigustealase kogemuse põhjal.
Enne ametisse määramist võidakse paluda haldusnõukogu valitud kandidaadil esineda Euroopa Parlamendi pädeva komitee ees ning vastata selle liikmete esitatud küsimustele.
1.
Ametit juhib direktor, kelle haldusnõukogu määrab ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel.
Direktor määratakse ametisse tema isiklike saavutuste, haldus- ja juhtimisoskuse ning põhiõigustealase kogemuse põhjal.
Enne ametisse määramist võidakse paluda haldusnõukogu valitud kandidaadil esineda Euroopa Parlamendi pädeva komitee ees ning vastata selle liikmete esitatud küsimustele.
Euroopa Parlament lükkab direktori ametissenimetamise tagasi või kinnitab selle.
Muudatusettepanek
17
Artikli 13 lõige 2
2.
Direktori ametiaeg on viis aastat.
Komisjoni ettepanekul ja pärast hindamist võidakse seda ametiaega pikendada ühel korral kõige rohkem viie aasta võrra.
Hindamisel arvestab komisjon eriti esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja viisi, kuidas need saavutati, samuti ameti kohustusi ja nõudmisi järgnevatel aastatel.
2.
Direktori ametiaeg on viis aastat.
Komisjoni ettepanekul ja pärast hindamist võidakse seda ametiaega pikendada ühel korral kõige rohkem viie aasta võrra.
Hindamisel arvestab komisjon eriti esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja viisi, kuidas need saavutati, samuti ameti kohustusi ja nõudmisi järgnevatel aastatel.
Direktori ametiaja pikendamiseks on vajalik heakskiidu saamine Euroopa Parlamendilt.
Selgitus
Euroopa Parlament peaks direktori ametiaja pikendamisel täitma oma kontrollifunktsiooni.
Muudatusettepanek
18
Artikli 13 lõige 5
Direktori võib enne ametiaja lõppu komisjoni ettepaneku põhjal ametist vabastada haldusnõukogu.
Direktori võib enne ametiaja lõppu komisjoni või Euroopa Parlamendi ettepaneku põhjal ametist vabastada haldusnõukogu.
Muudatusettepanek
19
Artikli 14 lõige 6
6.
Nõuandefoorumi eesistuja on direktor.
Nõuandefoorum koguneb igal aastal või haldusnõukogu soovil .
Nõuandefoorumi töökord määratakse kindlaks ameti sise-eeskirjades ning avalikustatakse.
6.
Nõuandefoorumi eesistuja on direktor.
Nõuandefoorum koguneb vähemalt kaks korda aastas, haldusnõukogu taotlusel või siis, kui nõuandefoorumi liikmete enamus peab seda vajalikuks .
Nõuandefoorumi töökord määratakse kindlaks ameti sise-eeskirjades ning avalikustatakse.
Muudatusettepanek
20
Artikli 27 lõige 1
1.
Ameti tööst võivad osa võtta need riigid, kes on sõlminud ühendusega assotsieerumislepingu või kelle Euroopa Ülemkogu on määratlenud Euroopa Liidu kandidaatriikidena või potentsiaalsete kandidaatriikidena, kui asjaomane assotsiatsiooninõukogu selliseks osalemiseks otsuse teeb.
1.
Ameti tööst võivad vaatlejatena osa võtta need riigid, kes on sõlminud ühendusega assotsieerumislepingu või kelle Euroopa Ülemkogu on määratlenud Euroopa Liidu kandidaatriikidena või potentsiaalsete kandidaatriikidena, kui asjaomane assotsiatsiooninõukogu selliseks osalemiseks otsuse teeb.
Selgitus
Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on tutvustada ametile potentsiaalseid uusi ELi liikmesriike ning kaasata neid enne ühinemist ameti tegevusse vastavalt ameti kõige tähtsamale eesmärgile.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
Viited
KOM(2005)0200 – C6‑0184/2005 – 2005/0095(CNS)
Vastutav komisjon
LIBE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
AFET 29.9.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teadaandmise kuupäev
29.9.2005
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Cem Özdemir 29.8.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine komisjonis
21.11.2005
3.5.2006
4.1.2006
24.1.2006
20.2.2006
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
3.5.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
38
5
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Bastiaan Belder, André Brie, Elmar Brok, Simon Coveney, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Toomas Hendrik Ilves, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Cecilia Malmström, Emilio Menéndez del Valle, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Cem Özdemir, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Michel Rocard, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Antonio Tajani, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Ari Vatanen, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Irena Belohorská, Árpád Duka-Zólyomi, Michl Ebner, Kinga Gál, Milan Horáček, Aloyzas Sakalas, Inger Segelström, Tatjana Ždanoka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
…
25.4.2006
eelarvekomisjoni arvamus
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
( KOM(2005)0280 – C6‑0288/2005 – 2005/0124(CNS) )
Arvamuse koostaja: Jutta D. Haug
LÜHISELGITUS
Komisjoni ettepanek
Üldist
13. detsembril 2003. aastal peetud Euroopa Ülemkogu kohtumisel, kus rõhutati inimõigustega seotud andmete kogumise ja analüüsi tähtsust liidu selle valdkonna poliitika määratlemisel, jõuti kokkuleppele, et praegust Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskust arendatakse edasi ja selle volitusi laiendatakse, et kujundada kõnealusest keskusest Inimõiguste Amet.
Komisjon oli nõus ja märkis, et ta kavatseb esitada ettepaneku muuta 2. juunil 1997. aastal vastu võetud määrust nr 1035/97, millega asutatakse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus (EUMC).
Inimõiguste Ameti idee lisati seejärel Haagi programmi, mis võeti vastu 4.ja 5. novembril 2004 ning käsitleb vabaduse, julgeoleku ja õiguse tugevdamist Euroopa Liidus.
16.ja 7. detsembril 2004 esitas Euroopa Ülemkogu üleskutse jätkata ELi Inimõiguste Ameti asutamise kokkuleppe täideviimist.
Vastavalt teatisele „Strateegilised eesmärgid aastateks 2005–2009, Euroopa 2010: Euroopa jõukuse, solidaarsuse ja turvalisuse uuenemispartnerlus“, mille komisjon võttis vastu 26. jaanuaril 2005, tuleb Euroopa Põhiõiguste Ameti asutamisega muuta põhiõiguste kaitsmine Euroopa üheks olulisemaks tegevuseks.
Mõju eelarvele
Rassismi ja Ksenofoobia Järelvalvekeskuse aastaeelarve on 8,2 miljonit eurot ja keskuses töötab 37 inimest.
On tehtud ettepanek, et amet alustaks tööd 1. jaanuaril 2007 volitustega, mida on oluliselt laiendatud.
Kogemused näitavad, et ameti asutamine võtab aega kaks kuni kolm aastat ja sama kaua kulub ka asutuse oluliseks laiendamiseks.
Seetõttu on tehtud ettepanek surendada eelarvet ajavahemikuks 2007–2013, et võtta arvesse vältimatut üleminekuperioodi uue asutuse jaoks.
Soovituslik rahastamisplaan on järgmine: 2007. aasta eelarve 16 miljonit eurot, 2008. aasta 20 miljonit eurot, 2009. aasta 21 miljonit eurot, 2010. aasta 23 miljonit eurot, 2011. aasta 26 miljonit eurot, 2012. aasta 28 miljonit eurot, 2013. aasta 29 miljonit eurot.
Personaliks on kokku kavandatud 100 töötajat.
Finantsandmed on järgmised:
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Kokku
Toetus jaotisele 1 – Personal
KKA/MA
4,806
6,318
7,560
8,640
9,720
10,800
10,800
58,644
Toetus jaotisele 2 – Muud halduskulud
KKA/MA
1,200
1,550
1,900
2,150
2,400
2,700
2,700
14,600
Toetus jaotisele 3 – Tegevuskulud
9,894
12,132
11,540
12,810
14,280
14,600
16,400
91,656
VÕRDLUSSUMMA KOKKU
15,900
20,000
21,000
23,600
26,400
28,100
29,900
164,900
Vajaminevad vahendid, sealhulgas personalikulud aastateks 2007 – 2013:
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
KOKKU
KKA/MA KOKKU
16,262
20,365
21,368
24,030
26,834
28,538
30,338
167,735
Märkused
Arvamuse koostaja nõustub täielikult, et detsentraliseeritud asutused võivad tõepoolest parandada liidu tegevuse juhtimist.
Eelkõige võivad praegused ja tulevased asutused mängida olulist rolli vabadusel, julgeolekul ja õigusel põhineva ala loomisel Euroopa kodanikele.
Sõltumatu ja tunnustatud uus Põhiõiguste Amet, mis tegutseb tõhusat tööd võimaldavas keskkonnas, võib tõepoolest pakkuda Euroopa lisaväärtust kõigile praegu Euroopa Liidus elavatele inimestele.
Siiski on asutuste arvu hoogne kasv viimasel kümnendil toonud kaasa mõned probleemid, sest järjest suurem osa rakendusfondide rahast läheb halduskulude katteks.
Arvamuse koostaja tahaks veel kord rõhutada eriti seoses järgmise finantsraamistiku (2007–2013) piiratud vahendite ning parlamendi sooviga kehtestada detsentraliseeritud asutustele üldine piirmäär, et on saabunud aeg nõuda kulutasuvust ka ELi asutustelt.
Pidades silmas eelarvega seotud ebakindlust, on lubamatu, et asutuste töö sarnastes valdkondades kattub.
Seoses Põhiõiguste Ameti kavandatava võrdlussummaga on oluline märkida, et vastavalt komisjoni viimasele kulude näidisjaotusele, mis põhineb 2005. aasta detsembris peetud Euroopa Ülemkogu lõppjäreldustel, tundub praegu, et uue finantsraamistiku (2007–2013) alamrubriigile 3A on eraldatud piisavalt vahendeid.
Lõpliku hinnangu olukorrale ja ka asutuste üldise piirmäära vajadusele saab anda pärast seda, kui uus finantsraamistik on vastu võetud.
Siinkohal soovib arvamuse koostaja märkida, et praeguste andmete põhjal võib 2013. aastani osutuda väga raskeks (ja võib-olla ka võimatuks) veel kavandamata uute asutuste rahastamine alamrubriigi 3A raames.
Kui vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala arendamisel ilmneb vajadus luua uus asutus, võivad rahalised vahendid selleks lihtsalt puududa.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1
Lõige 1 a (uus)
1a.
On seisukohal, et õigusakti ettepanekus märgitud võrdlussumma peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) rubriigi xx ülemmäära ja xxx institutsioonidevahelise kokkuleppe (IIA) punkti 47 sätetega;
Ettepanek võtta vastu määrus
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
2
Artikli 31 lõige 2
2.
Amet edastab kord aastas eelarvepädevatele institutsioonidele kogu vajaliku teabe hindamismenetluste tulemuste kohta.
2.
Amet edastab kord aastas eelarvepädevatele institutsioonidele kogu vajaliku teabe hindamismenetluste tulemuste kohta, eelkõige juhul, kui on tehtud olulisi kulutusi.
Selgitus
Eelarvepädevaid institutsioone peab teavitama meetmetest, mis nõuavad olulisi kulutusi, eriti kui hinnangus osutatakse mõningatele probleemidele.
Muudatusettepanek
3
Artikli 31 lõike 3 teine lõik
Hindamine analüüsib ka võimalikku vajadust muuta või laiendada ameti ülesandeid, reguleerimisala, tegevusalasid või struktuuri, kaasa arvatud eelkõige neid struktuurilisi muutusi, mis on vajalikud kooskõla tagamiseks regulatiivametite suhtes kehtivate horisontaaleeskirjadega, alates nende jõustumisest.
Hindamine analüüsib ka võimalikku vajadust muuta või laiendada ameti ülesandeid, reguleerimisala, tegevusalasid või struktuuri, kaasa arvatud eelkõige neid struktuurilisi muutusi, mis on vajalikud kooskõla tagamiseks regulatiivametite suhtes kehtivate horisontaaleeskirjadega, alates nende jõustumisest.
Iga sellise muudatuse või pikendamise mõju eelarvele täpsustatakse hindamisaruandes.
Selgitus
Hindamisaruandes tuleks märkida iga ameti struktuuri või ülesannetega seotud muudatuse mõju eelarvele.
Kõnealune aspekt muutub veelgi tähtsamaks, kui uude finantsperspektiivi lisatakse asutuste üldine piirmäär.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
Viited
KOM(2005)0280 – C6-0288/2005 – 2005/0124(CNS)
Vastutav komisjon
LIBE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
BUDG 29.9.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Jutta D. Haug 20.9.2004
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
25.4.2006
Vastuvõtmise kuupäev
25.4.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
20
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Richard James Ashworth, Reimer Böge, Simon Busuttil, Paulo Casaca, Bárbara Dührkop Dührkop, Hynek Fajmon, Salvador Garriga Polledo, Jutta D. Haug, Ville Itälä, Anne E. Jensen, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Alain Lamassoure, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Helga Trüpel, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Hans-Peter Martin, Peter Šťastný
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
22.3.2006
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamus
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
( KOM(2005)0280 – C6‑0288/2005 – 2005/0124(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Emine Bozkurt
MUUDATUSETTEPANEKUD
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 2
(2) Euroopa Liidu põhiõiguste harta kinnitab need õigused, kuna need põhinevad eelkõige liikmesriikidele ühistel põhiõiguslikel tavadel ja rahvusvahelistel kohustustel, Euroopa Liidu lepingul, ühenduse asutamislepingutel, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonil, ühenduse ja Euroopa Nõukogu poolt vastuvõetud sotsiaalhartadel ning Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikal.
(2) Euroopa Liidu põhiõiguste harta kinnitab need õigused, kuna need põhinevad eelkõige liikmesriikidele ühistel põhiõiguslikel tavadel ja rahvusvahelistel kohustustel, Euroopa Liidu lepingul, ühenduse asutamislepingutel, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonil, ühenduse ja Euroopa Nõukogu poolt vastuvõetud sotsiaalhartadel ja mitmesugustel õigusaktidel, nagu Lapse Õiguste Konventsioon, ning Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikal.
Selgitus
Lapsed on eriti ohualdis inimrühm ja on väga oluline rõhutada, kui tähtis on pöörata neile erilist tähelepanu.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 4
(4) Liidu põhiõiguste küsimuste põhjalikum tundmine ja laiem teadlikkus nendest aitavad kaasa täielikule kinnipidamisele põhiõigustest.
Kõnealuse eesmärgi täitmisele aitaks kaasa sellise ühenduse ameti asutamine, kelle ülesandeks oleks teabe ja andmete jagamine põhiõiguste küsimuses.
Peale selle on inimõiguste kaitse ja edendamisega tegelevate tõhusate asutuste asutamine rahvusvahelise ja Euroopa kogukonna ühisväärtus, nagu on osutatud ka Euroopa Ministrite Nõukogu 30. septembri 1997. aasta soovituses nr R (97) 14.
(4) Liidu põhiõiguste küsimuste põhjalikum tundmine ja laiem teadlikkus nendest aitavad kaasa täielikule kinnipidamisele põhiõigustest.
Kõnealuse eesmärgi täitmisele aitaks kaasa sellise ühenduse ameti asutamine, kelle ülesandeks oleks teabe ja andmete jagamine põhiõiguste küsimuses.
Peale selle on inimõiguste ja laste õiguste kaitse ja edendamisega tegelevate tõhusate asutuste asutamine rahvusvahelise ja Euroopa kogukonna ühisväärtus, nagu on osutatud ka Euroopa Ministrite Nõukogu 30. septembri 1997. aasta soovituses nr R (97) 14.
Selgitus
Vt põhjenduse 2 muudatusettepanekut.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 13
(13) Amet peaks esitama aastaaruande põhiõiguste olukorra kohta liidus, samuti selle kohta, kuidas peavad põhiõigustest kinni ELi asutused, organid ja ametid ning liidu liikmesriigid, kui need rakendavad liidu õigust.
Peale selle peaks amet koostama temaatilisi aruandeid liidu tegevuspõhimõtete seisukohalt oluliste teemade kohta.
(13) Amet peaks esitama aastaaruande põhiõiguste olukorra kohta liidus, samuti selle kohta, kuidas peavad põhiõigustest kinni ELi asutused, organid ja ametid ning liidu liikmesriigid, kui need rakendavad liidu õigust.
Peale selle peaks amet koostama temaatilisi aruandeid liidu tegevuspõhimõtete seisukohalt oluliste teemade kohta.
Kõigis aruannetes tuleb täiel määral arvestada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist.
Selgitus
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel peab olema oluline koht ameti töös.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 15 a (uus)
(15 a) Amet peaks aitama toetada avalikku laste õiguste kaitse poliitikat, luues eriprogramme, mis tagavad nende õiguste tingimusteta tunnustamise.
Selgitus
Vt põhjenduse 2 muudatusettepanekut.
Muudatusettepanek
5
Artikli 3 lõige 4
4.
Piiramata artikli 27 kohaldamist, edastab amet komisjoni taotlusel teavet ja koostab analüüse taotluses määratletud põhiõiguste küsimustes, mis on seotud kolmandate riikide, eriti Euroopa naaberriikide poliitikaga hõlmatud riikidega, kellega ühendus on sõlminud assotsieerumislepingud või lepingud, mis sisaldavad sätteid inimõiguste kohta, või kellega on alustatud või kavatsetakse alustada läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks.
4.
Piiramata artikli 27 kohaldamist, edastab amet Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel teavet ja koostab analüüse taotluses määratletud põhiõiguste küsimustes, mis on seotud kolmandate riikide, eriti Euroopa naaberriikide poliitikaga hõlmatud riikidega , kellega ühendus on sõlminud assotsieerumislepingud või lepingud, mis sisaldavad sätteid inimõiguste kohta, või kellega on alustatud või kavatsetakse alustada läbirääkimisi selliste lepingute sõlmimiseks.
Selgitus
Muudatusettepanekuga parandatakse eespool nimetatud puudused, muutes ameti vastutavaks kõigi ELi institutsioonide ees.
Muudatusettepanek
6
Artikli 3 lõige 4 a (uus)
4 a.
Kuna lapse õigused on määrav tegur seoses põhiõiguste austamisega üldse, peab amet püüdma ellu viia ja edendada prioriteetseid meetmeid, mille juures arvestatakse üksnes laste, eriti suurimat puudust kannatavate ja hüljatud või psühholoogiliselt või emotsionaalselt raskes olukorras olevate laste huvidega.
Laste kõigi õiguste kaitse tagamiseks alustab amet liikmesriikidega konstruktiivset dialoogi.
Selgitus
Vt põhjenduse 2 muudatusettepanekut.
Muudatusettepanek
7
Artikli 4 lõike 1 punkt b
b) töötab koostöös komisjoni ja liikmesriikidega välja meetodid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;
b) soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist arvesse võttes töötab koostöös komisjoni ja liikmesriikidega välja meetodid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;
Muudatusettepanek
8
Artikli 5 lõike 1 punkt b
b) määratleb ameti tegevuse teemavaldkonnad, kaasates alati võitluse rassismi ja ksenofoobiaga;
b) määratleb ameti tegevuse teemavaldkonnad, kaasates alati võitluse rassismi ja ksenofoobiaga ning pöörates sama suurt tähelepanu teemavaldkondadele, mis on seotud põhiõiguste ja laste õiguste rikkumisega, samuti traditsiooniliste rahvusvähemuste ja kõige ohualtimate elanikkonnarühmade kaitsele;
Selgitus
Lähenemisviis mitmeaastasele raamistikule ei tohiks olla vahendite piiratuse (vt sama artikli teised punktid) ning samaaegse rassismi ja ksenofoobia „eelistamise” tõttu tendentslik, seepärast tuleks antud punkti sõnastuses mainida kohustust võtta korrakohaselt ja võrdselt arvesse kõiki muid valdkondi, kus esineb põhiõiguste rikkumist, et tagada sellega otsustajale selgemini määratletud tegevusraamistik.
Muudatusettepanek
9
Artikli 5 lõike 1 punkt b a (uus)
b a) võtab arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 2, millest tulenevalt ühendus edendab meeste ja naiste võrdõiguslikkust, ja artiklit 3, millest tulenevalt on kõigi nimetatud artiklis osundatud meetmete puhul ühenduse eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine;
Muudatusettepanek
10
Artikli 5 lõike 1 punkt e
e) sisaldab sätteid vältimaks temaatilist kattumist teiste ühenduse organite, ametkondade ja ametite volitustega.
e) sisaldab sätteid vältimaks temaatilist kattumist teiste ühenduse organite, ametkondade ja ametite, eelkõige Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi volitustega.
Selgitus
Nii instituudi kui ka Põhiõiguste Ameti vahendite parimal viisil kasutamine eeldab spetsiifilist koostööd, mis hõlbustab kummagi asutuse pädevuste tunnustamist.
Muudatusettepanek
11
Artikli 11 lõike 1 punkt 1 a (uus)
Haldusnõukogu liikmeid ametisse määravad liikmesriigid ja institutsioonid püüavad tagada nõukogus mees- ja naisliikmete võrdse esindatuse.
Muudatusettepanek
12
Artikli 11 lõige 6
6.
Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud lõike 4 punktides a, c, d ja e viidatud otsuste puhul, kui on nõutav kahe kolmandikuline häälteenamus.
Esimehel on otsustav hääl.
Euroopa Nõukogu määratud isik hääletab ainult lõike 4 punktides a ja b osutatud otsuste puhul.
6.
Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud lõike 4 punktides a, c, d ja e viidatud otsuste puhul, kui on nõutav kahe kolmandikuline häälteenamus.
Euroopa Nõukogu määratud isik hääletab ainult lõike 4 punktides a ja b osutatud otsuste puhul.
Selgitus
Haldusnõukogus otsuste tegemisel tuleks esimees võrdsustada teiste nõukogu liikmetega.
Muudatusettepanek
13
Artikli 11 lõige 8
8.
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktor võib haldusnõukogu koosolekutel osaleda vaatlejana.
Teiste asjaomaste ühenduse ametite ja liidu organite direktorid võivad juhatuse kutsel samuti vaatlejana osaleda.
8.
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi direktor osaleb haldusnõukogu koosolekutel vaatlejana , et kooskõlastada vastavaid iga-aastaseid tööprogramme .
Teiste asjaomaste ühenduse ametite ja liidu organite direktorid võivad juhatuse kutsel samuti vaatlejana osaleda.
Selgitus
Muudatusettepanek on kooskõlas komisjoni ettepaneku põhjendusega 15.
Pealegi peab kahe asutuse tegelik koostöö toimuma tööprogrammide kooskõlastamise kaudu, seetõttu on selgesõnaline nõue instituudi direktori osalemiseks haldusnõukogu koosolekutel oluline tõhusa kooskõlastamise tagamiseks.
Muudatusettepanek
14
Artikli 12 lõige 1
1.
Haldusnõukogu abistab juhatus.
Juhatus moodustatakse haldusnõukogu esimehest ja aseesimehest ning kahest komisjoni esindajast.
1.
Haldusnõukogu abistab juhatus.
Juhatus moodustatakse haldusnõukogu esimehest ja aseesimehest, Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukokku määratud isikust ning kahest komisjoni esindajast.
Selgitus
Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on tugevdada sätteid, mis on mõeldud Euroopa Nõukogu tegevuse dubleerimise vältimiseks ja luua võimalus Euroopa Nõukogu esindamiseks ametis.
Sellega luuakse konkreetne mehhanism, mis aitab vältida Euroopa Nõukogu töö dubleerimist ning tagada tegevuste sidusust ja vastastikust täiendavust.
Muudatusettepanek
15
Artikli 14 lõige 1
1.
Nõuandefoorum moodustatakse põhiõigustega tegelevate ja rassismi, ksenofoobia ja antisemitismiga võitlevate valitsusväliste organisatsioonide, kutseühingute ja tööandjate organisatsioonide, asjaomaste sotsiaal- ja kutseorganisatsioonide, kirikute, usu-, filosoofiliste ja mittekonfessionaalsete organisatsioonide, ülikoolide, kvalifitseeritud asjatundjate ning Euroopa ja rahvusvaheliste organite ja organisatsioonide esindajatest.
1.
Nõuandefoorum moodustatakse põhiõiguste ja laste õigustega tegelevate ja rassismi, ksenofoobia ja antisemitismiga võitlevate valitsusväliste organisatsioonide, kutseühingute ja tööandjate organisatsioonide, asjaomaste sotsiaal- ja kutseorganisatsioonide, kirikute, usu-, filosoofiliste ja mittekonfessionaalsete organisatsioonide, ülikoolide, kvalifitseeritud asjatundjate ning Euroopa ja rahvusvaheliste organite ja organisatsioonide esindajatest.
Selgitus
Vt põhjenduse 2 muudatusettepanekut.
Muudatusettepanek
16
Artikli 23 lõige 1
1.
Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.
1.
Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa Ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.
Erilist tähelepanu pööratakse meeste ja naiste võrdsele esindatusele.
Selgitus
Paljude ametite töötajaskonnas on liiga vähe naisi.
Võrdsete võimaluste põhimõtte tunnustamist tuleb selgelt rõhutada ja lisada vastav viide määruse teksti, et seda saaks võtta arvesse ameti töötulemuste hindamisel.
Muudatusettepanek
17
Artikli 27 lõige 3
3.
Amet tegeleb asjaomasele assotsiatsioonilepingule vastavas ulatuses põhiõiguste olukorraga riikides, kes võtavad tema tööst osa kooskõlas käesoleva artikliga.
Samamoodi kohaldatakse selles suhtes artikleid 4 ja 5.
3.
Amet tegeleb asjaomasele assotsiatsioonilepingule vastavas ulatuses põhiõiguste ja laste õiguste olukorraga riikides, kes võtavad tema tööst osa kooskõlas käesoleva artikliga.
Samamoodi kohaldatakse selles suhtes artikleid 4 ja 5.
Selgitus
Vt põhjenduse 2 muudatusettepanekut.
Muudatusettepanek
18
Artikli 31 lõige 3
3.
Hiljemalt 31. detsembril 2009. aastal korraldab amet haldusnõukogu antud ja komisjoniga kooskõlastatud pädevuste alusel oma tegevuse esimese kolme aasta saavutuste sõltumatu välise hindamise.
Kõnealune hindamine võtab arvesse ameti ülesandeid, töötavasid ning ameti mõju põhiõiguste kaitsmisele ja edendamisele, samuti sisaldab koostoimemõjude ja ülesannete võimaliku suurenemise rahalise mõju analüüsi.
Hinnangu andmisel võetakse arvesse huvirühmade seisukohti nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil.
3.
Hiljemalt 31. detsembril 2009. aastal korraldab amet haldusnõukogu antud ja komisjoniga kooskõlastatud pädevuste alusel oma tegevuse esimese kolme aasta saavutuste sõltumatu välise hindamise.
Kõnealune hindamine võtab arvesse ameti ülesandeid, töötavasid , ametisisest võrdsete võimaluste poliitikat ning ameti mõju põhiõiguste kaitsmisele ja edendamisele, samuti sisaldab koostoimemõjude ja ülesannete võimaliku suurenemise rahalise mõju analüüsi.
Hinnangu andmisel võetakse arvesse huvirühmade seisukohti nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil.
Selgitus
Paljude ametite töötajaskonnas on liiga vähe naisi.
Võrdsete võimaluste põhimõtte tunnustamist tuleb selgelt rõhutada ja lisada vastav viide määruse teksti, et seda saaks võtta arvesse ameti töötulemuste hindamisel.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
Viited
KOM (2005)0280 – C6‑0288/2005 – 2005/0124(CNS)
Vastutav komisjon
LIBE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
FEMM 29.9.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teadaandmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Emine Bozkurt 4.10.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine komisjonis
21.2.2006
21.3.2006
Vastuvõtmise kuupäev
21.3.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
17
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Zita Gurmai, María Esther Herranz García, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Angelika Niebler, Siiri Oviir, Teresa Riera Madurell, Amalia Sartori, Britta Thomsen, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed olemas vaid ühes keeles)
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
Viited
KOM(2005)0280 – C6-0288/2005 – 2005/0124(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
22.9.2005
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
LIBE 29.9.2005
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
AFET
29.9.2005
FEMM
29.9.2005
AFCO
29.9.2005
CULT
29.9.2005
BUDG
29.9.2005
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
AFCO
18.5.2006
CULT
30.8.2005
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
AFET
29.9.2005
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Kinga Gál
14.9.2005
Endine raportöör / Endised raportöörid
Lihtsustatud menetlus – otsuse kuupäev otsuse kuupäev
Õigusliku aluse vaidlustamine JURI arvamuse kuupäev
Rahaeraldise määra muutmine BUDG arvamuse kuupäev
Konsulteerimine Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
Konsulteerimine Regioonide Komiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
Arutamine parlamendikomisjonis
4.10.2005
4.5.2006
24.1.2006
1.6.2006
22.2.2006
23.3.2006
Vastuvõtmise kuupäev
13.09.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
31
6
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Alexander Alvaro, Alfredo Antoniozzi, Edit Bauer, Mihael Brejc, Michael Cashman, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Fausto Correia, Panayiotis Demetriou, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Lilli Gruber, Timothy Kirkhope, Ewa Klamt, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Henrik Lax, Sarah Ludford, Jaime Mayor Oreja, Claude Moraes, Lapo Pistelli, Martine Roure, Ioannis Varvitsiotis, Donato Tommaso Veraldi, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Frieda Brepoels, Marco Cappato, Bárbara Dührkop Dührkop, Maria da Assunção Esteves, Anne Ferreira, Ignasi Guardans Cambó, Sophia in 't Veld, Hubert Pirker, Antonio Tajani, Kyriacos Triantaphyllides
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Thomas Wise
Esitamise kuupäev
25.9.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
.
