Tagasivaade: säravad isikud jagavad intervjuudes oma maailmavaateid
Kultuur
2008-12-22 - 09:03
Intervjueeritavad astuvad taaskord lavale Kultuuridevahelise dialoogi aasta on Euroopa Parlamenti toonud hulga erineva taustaga säravaid isikuid, kellest osad on oma maailmavaateid jaganud parlamendi veebilehega.
Taaskord astuvad üles Ühendkuningriigi ühinenud juudi koguduste ülemrabi Sir Jonathan Sacks, oikumeeniline patriarh Tema Pühadus Bartolomeus I ja Nigeeria kirjanik ja luuletaja Wole Soyinka.
Märkimist väärib veel usutlus parlamendi Lõuna-Kaukaasia riikide delegatsiooni juhi Marie Anne Isler Béguiniga, kes vaid mõned päevad pärast suvise Venemaa-Gruusia konflikti puhkemist sõitis piirkonda.
Parlamendisaadik jagas lugejatega oma muljeid ja tutvustas rahvusvahelise üldsuse seisukohti augusti viimastel päevadel.
Lisaks rääkis Euroopa teedest ja liiklusohutusest Poolast pärit endine rallisõitja Krzysztof Holowczyc.
Appi tulevad siin automaatne hädaabikõne ja intelligentne auto.
Leia viimase poolaasta parimad intervjuud altpoolt.
20081204FCS43817
Jonathan Sacks: "Euroopa peab ekstremiste marginaliseerima"
Sacks: "Religioonid on nagu ilm - mõnikord meeldib, mõnikord mitte" Ühendkuningriigi ühinenud juudi koguduste ülemrabi Sir Jonathan Sacks külastas 20. novembril Euroopa Parlamenti.
Pärast parlamendiliikmete ees kõnelemist andis rabi eksklusiivse intervjuu kultuuridevahelise dialoogi kohta, märkides, et ekstremistide asemel peaksime kangelastena kohtlema mõõdukate poliitiliste vaadete esindajaid.
Euroopa ja Ameerika pakuvad veidi erinevaid mudeleid mitme-rassiliseks ja mitme-usuliseks ühiskonnaks.
Mida saavad kõnealused kaks teineteiselt õppida?
Ameeriklased on alati pidanud uustulnukaid integreerima, mistõttu "püha lepingu" kontseptsioon on alati USA poliitilise kultuuri osa olnud.
Samas tuli see kontseptsioon reformatsiooni-järgsest Euroopast suures osas heebrea piibli toel.
Kuna kontseptsioon suudab ühendada erinevaid kultuurirühmi, siis soovitan Euroopal selle juurde naasta.
Ühiskonna üles ehitamisel peab kaasama kõik kui ehitajad - kui te panustate millessegi, kuulute te sellesse.
Nii et USA sai idee Euroopalt, kes samal ajal ise selle unustas.
Kontseptsioon sündis 17. sajandil, kui Euroopa rahvad pidi leidma viisi end ühendada.
Romantiline reaktsioon ratsionalismi vastu 19. sajandil lõi rassil põhinevad rahvusriigid.
Kui määrata rahvuse rass või religioon, on tegu välistava rahvaga.
Me teame, kuhu see viis - kahe maailmasõja ning holokaustini.
Olete kohtunud radikaalsete islamiusulistega - kas räägite tõesti kõigiga?
Kui rääkida kõigiga, siis tulemuseks on see, et nad tunnustavad sinu õigust rääkida ning kui partnerit dialoogis.
Keegi, kes eitab minu eksistentsi, identiteeti või õigust omada õigusi, ei saa olla partner dialoogis.
Seega pole küsimus selles, kuidas me räägime ekstremistidega, küsimus on selles, kuidas me räägime mõõdukate vaadete esindajatega, et saaksime ekstremistid isoleerida.
Euroopa peab julgustama mõõdukaid ning marginaliseerima ekstremiste.
See on poliitiline väljakutse, sest kahjuks meedia õigustab ekstremiste.
Kui sa kaaperdad naftatankeri, lased midagi õhku või tapad inimesi, saad sa tähelepanu.
Seega meedia struktuur teeb ekstremistidest rahulolematute noorte inimeste jaoks rollimudelid.
Neist saavad kangelased ja siis inimesed ütlevad: "Oh, ma tahan nende sarnane olla."
Armas aeg, nii kaua, kui meil pole vastujõudu, on kõik hädas.
Seega, ärge rääkige ekstremistidega, vaid tehke mõõdukatest kangelased.
Mõeldes Lähis-Ida peale...
Kas religioonid ei peaks olema vahendiks teineteise mõistmisel, mitte andma põhjust sõdimiseks?
Religioonid on nagu ilm.
Mõnikord paistab päike ja sulle meeldib ilm, mõnikord on märg ja külm ja sulle ei meeldi see.
Ilma heade ja halbade elementideta religiooni pole olemas.
Kiirete muutuste ajastul - destabilisatsioon, ebakindlus ja hirm - inimesed pöörduvad nende poole, kes pakuvad kindlustunnet ja pakkujateks on alati ekstremistid.
Nende jaoks on maailm lihtne: meil on õigus, neil mitte.
Poliitiliste keeriste ja religioosse ekstremismi oludes on tõelised kangelased need inimesed, kes vastandavad ennast oma usundi piires ekstremistidele.
Mõned on selle eest mõrvatud, mõned kirikust välja heidetud.
Ekstremistidele vastu seismiseks on vaja julgust.
Aga kui sa suudad seda teha huumoriga ning inimesi kaasata, siis sa võid nende vastu võidelda.
Iisraeli ja Palestiina usujuhtide vahel on rahu ja vastaspoole religiooni algupärane tunnustamine väga soositud.
Kas nad on enamuses?
See ei loe - sest vaja on neid, kes ehitaksid sildu, ja olenemata sellest, kas neid on vähe või palju, neid tuleb väärtustada ja hinnata.
Vaadates ajalugu, kas on olemas tõeliselt lootust, et erinevad religioonid saavad rahumeelselt koos eksisteerida?
Inimesed ajavad segamini optimismi ja lootuse ning seal on erinevus.
Optimism on usk, et asjad muutuvad paremaks.
Lootus on usk, et kui me näeme piisavalt vaeva, siis me oleme võimelised muutmaks asju paremaks.
Optimism on passiivne ja lootus aktiivne voorus.
Optimism ei vaja julgust, ainult teatud naiivsust.
Kuid lootuse jaoks on vaja kõvasti julgust.
Teades, mida meie inimesed on 3000 aasta jooksul läbi elanud, ei saa ükski juudi ajalugu tundev juut olla optimist, kuid ükski juut ei saa kunagi loobuda lootusest.
Iisraeli rahvushümn tähendab lootust.
Meie kui religioossete liidrite eesmärgiks on olla lootuse agendid maailmas, mis on ligidal meeleheitele.
Lootmise jätkamiseks on vaja julgust ja püsivust, aga alternatiivi ei tohi olla võimalik - meeleheitepoliitika on alati ohtlik poliitika.
Kas nali on osa lootusest?
Absoluutselt!
Huumor on lootuse esimene nõbu.
Ma soovitasin isegi president Pötteringile, et pärast kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastat võiks ta korraldada Euroopa huumori aasta.
Ma tegin vaid nalja!
Ühendkuningriigi ülemrabi - Euroopa vajab püha lepingut 2008 - Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta Ülemrabi kodulehekülg
Oikumeeniline patriarh: Euroopas on ruumi ka Türgile
Parlamendis esinenud Bartolomeus I toetab Türgi liitumist ELiga Euroopas on ruumi kõigile, kaasa arvatud Türgile, ütles 25. septembri pärastlõunal Euroopa Parlamenti külastanud Tema Pühadus Bartolomeus I, Konstantinoopoli - Uue Rooma peapiiskop ja oikumeeniline patriarh.
Intervjuus parlamendi veebitoimetusele avaldas 68aastane patriarh oma vaate usu ja poliitika suhtest.
Kõnelesite kui usujuht poliitilise institutsiooni ees.
Kuidas näete te usu ja poliitika suhet Euroopa tasemel?
Usk ja poliitika eksisteerivad kõrvuti, sest mõlemad teenivad inimest.
Poliitik ei saa peita oma usku, sest see on osa eksistentsist ja osa tema tööst.
Euroopa kultuur põhineb kristlusel, aga see ei tähenda, et peaksime Euroopa ukse taha jätma need, kes ei ole kristlased.
Uskudevaheline dialoog on teie prioriteet.
Kuidas kirjeldaksite kristlaste ja moslemite suhet Euroopas tänasel päeval?
Mitmete miljonite moslemite elu Euroopas on reaalsus.
Meie, kristlased, kes me oleme Euroopas enamuses ja need, kes on vähemuses, peame elama harmoonias, sest oleme sama jumala lapsed.
Moslemid või ükskõik mis teised vähemused ei pea elama getos - nad peavad olema ühiskonda integreeritud.
Teid on kutsutud "roheliseks patriarhiks" teie toetuse tõttu keskkonnaasjades.
Miks te seda toetate?
Keskkonnakaitse on kiire ja kriitiline teema, mis puudutab kogu maailma.
Kirik peab osalema ning inimeste teadlikkust tõstma, eriti noorte inimeste oma, sest nemad määravad Maa tuleviku.
See teema puudutab nii kristlasi kui ka mitte-kristlasi.
Teil on eriline lähenemine religioonidevahelisele dialoogile ning Türgi ja tema naabrite vahelisele suhetele.
Kas teie meelest on need näitajad, mis mõjutavad Türgi ELi ühinemisläbirääkimisi?
Türgil on head suhted kõikide oma naabritega - Kreeka, Bulgaaria ja Rumeeniaga, kes kolme ortodoksse riigina on ELi liikmed.
Need suhted aitavad Türgi liitumisläbirääkimisi.
Panustatakse naabrite headesse suhetesse, kes selle asemel et üksteist tappa, elavad rahulikult koos.
Paljud arvavad, et islamiusulisel Türgil pole kohta Euroopas.
Meie usume, et erinevus usus ei tohiks olla takistus.
Kui Türgi täidab liitumiskriteeriumid, siis peab EL ta vastu võtma, isegi kui riigi rahvastik on moslemiusuline.
See on erinev maailm, kuid saab koos eksisteerida kristliku maailmaga, nagu see on juhtunud palju kordi minevikus.
Euroopas on ruumi kõigile.
Patriarh oli parlamendis Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta raames.
Pressiteade Bartolomeus I külaskäigu kohta Patriarhi veebileht 2008 - Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta Bartolomeus I kõne istungil (inglise keeles)
Endine rallisõitja Holowczyc edendab liiklusohutust
Parlamendiliige Holowczyc imiteeris rallisõitu mitmeid kordi intervjuu vältel 1997. aasta Euroopa meistrivõistluste võitja, kolmekordne Poola meister ning Dakari kõrberallil ennast proovile pannud 46-aastane kristlik demokraat Krzysztof Holowczyc on täna Euroopa Parlamendi juhtiv liiklusohutuse populariseerija.
Alljärgnevas intervjuus toob ta oma argumendid, miks on vaja automaatset hädaabikõnet ja intelligentset autot.
Mida saab ära teha hukkunute arvu vähendamiseks Euroopa teedel?
Teedel surmaga lõppevate õnnetuste arv on tõepoolest sünge ning hiljuti ühendusega liitunud riikidel on kõhedust tekitav komme selles edetabelis kõrgetel kohtadel paikneda.
Õnneks oleme me täna soovunelmatest jõudnud oluliste muudatusteni.
Rallisõitjana puudutavad mind eriliselt kaks projekti, intelligentne auto ja automaatne hädaabikõne (eCall).
Tööjärgus olev õigusloome nõuab mitmete kontrollimehhanismide paigaldamist uutele autodele.
Kui sellisel "intelligentsel" autol juhtub juhitavus kaduma aitab kogu elektrooniline süsteem sõiduki rajale tagasi ja nõnda saab ohtu vältida.
Järgmiseks, automaatne hädaabikõne on Euroopas juba jõudsalt arenenud.
Kui autoõnnetus juhtub, saadab meie autosse eelnevalt installeeritud seade automaatselt välja kutsungi lähimale päästeüksusele.
Mida kiiremini abi saabub, seda suurem on võimalus ellu jääda.
Rallisõitjana ma mõistan, kui oluline on iga minut - ma lihtsalt tean, kui valus see on.
Selline süsteem on leidnud laialdast rakendust rallispordis.
Kui auto jääb Dakari ralli ajal rajal seisma, peavad sõitjad 30 sekundi jooksul signaali välja saatmise katkestama, sest vastasel juhul antakse hädaabikutsung korraldajate poole teele.
Hetkel, mil Euroopa Parlament töötab uue teid puudutava õigusloome kallal, on uuringutele toetudes hea teada, et taoline süsteem võib aastas päästa 2500 hinge.
Seega oleme siis õigel teel...?
Meie kontinendil väärtustatakse inimelu kõige enam ja ma sooviksin, et ülejäänud maailm läheks sama teed.
Sellegi poolest on veel palju tööd ära vaja teha, näiteks seadusloome, mis puudutab ATV-sid.
Mind hirmutab vaatepilt, kui ilma kiivrita nooruk süstib oma ATV-ga liikluskeerises 100 kilomeetrit tunnis.
Isegi kõige parem seadus jääb puudulikuks, kui me ei paranda liikluskultuuri...
Poolas, Balti riikides, Rumeenias ja Bulgaarias, kus hukkunute arv on kõrge, leidub endiselt vähe heal tasemele juhte.
See ei pane imestama, sest autokoolid pole samal tasemel, mis Saksamaal ja Prantsusmaal.
Sealsed koolituskulud on kolm korda kallimad, kuid kütuse ja sõidukite hinnad jäävad võrdlusel samasse klassi.
Kaassõitjaid tuleb austada, hoo maha võtmine ja reavahetuse võimaldamine on teene osutamine.
Keskkonnauuringud süüdistavad tihedat liiklust CO2-e heitgaaside ulatusliku tekitajana.
Parlament töötab hetkel kliimapaketi kallal.
Kas sealt paistab häid lahendusi?
Loomulikult, plaan vähendada CO2-e heitgaase 2020. aastaks 20% võrra on võimalik.
Kuid peamine põhjus bensiinile alternatiivide otsimiseks on ülemaailmne kütusekriis.
Me peame mõtlema, kuidas arendada liikluse sujuvust.
Linnas viis korda punase tule taga peatuv veoauto, lastiga 20-30 tonni, kulutab pidurduste ja kiirenduste tõttu sama palju kütust kui 80 kilomeetri läbimiseks ilma peatumata.
Selle tõttu on vaja muuta liiklus sujuvamaks, mis lubaks juhtidel kiirust säilitada ja suurendada.
Ärge seadke liiklusele piiranguid - täiustage seda.
Hädaabikõne (eCall) - EP resolutsioon Intelligentne auto - EP resolutsioon Kiiruseületajad teistes liikmesriikides Krzysztof Holowczyc
Wole Soyinka - türannia, korruptsiooni ja isikukultuse vastu
Nigeeria luuletaja ja kirjanik Wole Soyinka 8.-12. septembrini kestnud Aafrika nädal tõi Euroopa Parlamenti Nigeeria kirjaniku ja luuletaja Wole Soyinka.
Ta on esimene aafriklane, kes sai 1986. aastal Nobeli kirjanduspreemia.
Aktiivne ühiskonnategelane on mitmeid kordi vangis istunud, sest vahendas rahupüüdlusi Nigeeria kodusõja ajal ning kritiseeris sõjaväe ja valitsuse tegevust.
Küsisime Soyinka käest mõned küsimused kultuuridevahelise suhtlemise kohta.
Osalesite Aafrika nädala lõpuüritustel.
Mis oleksid teie arvates teemad, millest inimesed peaksid seoses kultuuridevahelise dialoogiga rääkima?
Kultuuridevaheline dialoog on minu jaoks inimlik fenomen.
Räägime sellest, kuidas viia praktikasse ning tugevdada sedasorti dialoogi.
Ma eeldan, et rahvusvaheline üldsus on jõudnud nüüdseks sellisele tasemele, et kultuuridevaheline hierarhia on kadunud.
See tähendab seda, et kultuuride vahetusmehhanisme tuleb täiustada.
Olete oma töös tegelenud mitmete poliitiliste teemadega Aafrikas - korruptsioon, võimu kuritarvitus jne.
Missugust rolli peaks luuletaja ja näitemängude kirjutaja mängima ühiskonnas, nii Aafrikas kui ka Euroopas?
Tuleme jälle kultuurilise interaktsiooni juurde ning loomulikult on igal kultuuril omad prioriteedid.
Olen alati arvanud, et poliitilised teemad hõlmavad kultuuriprogrammides oma ruumi.
Inimesed küsivad pidevalt, et mis on indiviidi koht ühiskonnas.
Usun, et kultuuri sotsiaalpoliitiline element, olgu see kirjanduses, luules, proosas, romaanis, Aafrika kontinendil või Nõukogude Liidus, leiab oma tee.
Nagu vesi, leiab see ka oma taseme.
Rääkisite varem kultuuridevahelisest "vahetusmehhanismidest".
Mida te sellega ikkagi mõtlete?
Näiteks saadavad Briti Nõukogu ja Alliance Francais aeg-ajalt oma teatritruppe Aafrikasse, näiteks Nigeeriasse.
Siis lähevad Nigeeria trupid välismaale ning tutvustavad seal oma loomingut.
Selline vahetus rikastab ning laiendab horisonte.
Teine näide on kohalike festivalide rahvusvahelistumise fenomen.
Minu ülikoolis toimub festival nimega "Maskid, maskeraadid ja marionetid" ning tutvustasime seal nigeerlastele muu maailma maskide traditsioone.
Oleme kutsunud külla Jaapani, Hiina ja Skandinaavia riike.
Paljud nigeerlased ei teadnud, et maskide kultuur esineb ka nendes riikides - nad arvasid, et see esineb vaid Nigeerias.
Kahtlemata oli see nigeerlastele hea kogemus, sest nagu teada, esineb religioosset fundamentalismi, mis kisub kultuurilise mõistmise ja inimeste horisondid kiiva.
Paljud kristlased ja moslemid Nigeerias usuvad siiani, et maskid on paganluse, barbaarsuse ja fetišismi sümbolid.
Kuidas tunnete end Euroopa Parlamendis Aafrika nädala ajal?
Kuidas ma end tunnen?
Olen vanal mängumaal!
Kui meil olid Nigeerias probleemid, käisin ma siinsete saadikutega tihti rääkimas.
Nüüd, kui riigiasjad on stabiliseerunud ja ma sain selle kutse siia, oli mul võimalus tulla ja tänada diktatuuri ajal osutatus abi eest.
Aafrika nädal Euroopa Parlamendis 2008 - Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta Wikipedia Wole Soyinka kohta
Marie Anne Isler Béguin: grusiinid arvestavad Euroopa toetusega
Vene armee lahkub Gruusiast, Khurvaleti, 22. august 2008 Parlamendisaadik Marie Anne Isler Béguin, parlamendi Lõuna-Kaukaasia riikide delegatsiooni juht, külastas Gruusiat vaid mõned päevad pärast konflikti puhkemist Lõuna-Osseetias.
President Pötteringi poolt parlamenti esindama nimetatud Isler Béguin osales rahuläbirääkimistel ning külastas otseselt kannatada saanud piirkondi.
Lugege telefoniintervjuud temaga.
20. augustil pidasid parlamendi välikomisjon, kaitse ja julgeoleku allkomisjon ning Lõuna-Kaukaasia delegatsioon Gruusia küsimuses koosoleku.
Sellel osales Gruusia välisminister Eka Tkeshelashvili, kutsudes ELi üles saatma oma missiooni Gruusiasse.
Milline oli olukord teie külastuse ajal Gruusias ja mida te vaatlesite?
Olin Gruusias 11.-17. augustini, ajal, mil vene armee läks Tbilisi poole.
Proovisin kolm korda Gorisse minna.
Juba Kaspis (30 km enne Gorit-toim.) märkasin ma, et linna tsemenditehast oli pommitatud, sild lõhutud ja raudtee purustatud.
Isegi Gruusia territooriumil ning konfliktipiirkonnast väljaspool oli märke vene vägede pommitamisest.
Linna elanikud olid kõigest ära lõigatud.
Kui Medvedjev allkirjastas rahulepingu, olin koos Prantsuse saadikuga.
Mida nägime Kaspi ja Gori vahelisel teel, oli ärevusttekitav - tankid ja venelased.
Nägime vene sõjaväge ka Gruusia territooriumil.
Vene sõdurid mängisid inimeste närvidel, sest keegi ei teadnud, mida nad kavatsevad ette võtta.
Mida peaks tegema rahvusvaheline üldsus?
EL ja Ameerika Ühendriigid peavad kiiresti läbi rääkima ÜRO resolutsiooni osas, et konflikti kuidagi uuel moel lahendada.
CIS-sõdurid, kes on 99% ulatuses venelased, olid seni õigustega rahuvalvajad.
Pärast nüüdset ei saa Gruusia neid enam aktsepteerida, sest venelased olid konflikti osa ja seega ei saa nad olla rahutagajad.
Nüüd peab leidma grusiinide jaoks tõsiseltvõetavad rahuvalvajad.
Gruusiasse ja teistesse konfliktipiirkondadesse tuleb paigutada ÜRO üksused.
Euroopa julgeoleku ja koostööorganisatsioon ei toimi.
Viimane pidi saatma 100 vaatlejat, aga on saatnud vaid 20.
Tõsiseltvõetavuse ja usalduse taastamiseks ning demokraatia kaitseks peame nägema siniseid kiivreid (ÜRO vorm-toim.).
Seal oli sõda.
Mida ootate Prantsusmaa korraldatavalt ELi tippkohtumiselt 1. septembril?
EL toetab Gruusiat läbi oma naabruspoliitika.
Olukord seal on õhkõrn ning nii kaua, kui konflikt on lahendamata, ei saa me edasi liikuda.
Olukorra lahendamine on edasilükkamatu.
Euroopa peab oma väärtuste kaitsmist jätkama.
27 riiki peavad koos kaitsma demokraatiat ning nõudma, et Venemaa jõuab olukorra suhtes kokkuleppele.
Gruusia suveräänsust tunnustasid kõik osapooled, sealhulgas Venemaa.
EL ei tohi võpatada, kuigi Ameerika Ühendriigid vedasid grusiine alt.
Nad arvestavad, et Euroopa aitab neid.
Nõukogu peab leidma julguse võtta vastu otsuseid, mida 2-3 aasta jooksul, mil pinged on olnud, pole vastu võetud.
Esmaspäeval palus duuma Lõuna-Osseetia ja Abhaasia iseseisvuse tunnustamist.
Kas Gruusia territoriaalne ühtsus on ohus?
Venemaa otsus tunnustada Lõuna-Osseetia ja Abhaasia iseseisvust on Damoklese mõõk, mille olemasolust olime me teadlikud.
Pärast Kosovot hakkas Putin nende kahe piirkonna tulevikku plaanima.
Erinevus on see, et Kosovo puhul töötas rahvusvaheline üldsus iseseisvuse poolt.
Meie oleme enesemääramise poolt, aga see peab olema kõikide inimeste otsus.
1994. aastal sunniti 70% Abhaasias elanud grusiinidest piirkonnast lahkuma.
Enesemääramist saab kasutada vaid juhul, kui kõik elanikud saavad naasta, sealhulgas Abhaasia grusiinid.
Lisaks olid Gruusia piirid kõikide poolt tunnustatud.
Venemaa ei luba Tšetšeenial iseseisvuda, kuid kaitseb kahe eraldiseisva piirkonna iseseisvust, samas kui tunnustab Gruusia territoriaalset ühtsust.
See on silmnähtav vastuolu.
Pärast selle intervjuu tegemist teatas Venemaa oma ühepoolsest otsusest tunnustada Lõuna-Osseetiat ja Abhaasiat kui iseseisvaid riike.
Parlamendi delegatsioon Armeeniasse, Aserbaidžaani ja Gruusiasse Pressiteade, 21. august 2008 (inglise keeles) EP presidendi avaldus EP pressiteade, 12. august 2008 (inglise keeles) Isler Béguin: Valimised Gruusias on samm demokraatia poole
ET
1
PHOTO
20081209PHT44042.jpg
ET
2
PHOTO
20081120PHT42646.jpg
ET
5
LINK
http://www.chiefrabbi.org/
ET
6
PHOTO
20080922PHT37821.jpg
ET
8
LINK
http://www.ec-patr.org/default.php?lang=en
ET
9
LINK
////news/public/focus_page/037-20989-042-02-07-906-20080211FCS20948-11-02-2008-2008/default_et.htm
ET
10
MULTIMEDIA
20080924MLT38058.asf
ET
11
PHOTO
20081001PHT38504.jpg
ET
15
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=PL&partNumber=1&id=39764&language=ET
ET
16
PHOTO
20080909PHT36621.jpg
ET
18
LINK
//news/public/focus_page/037-20989-042-02-07-906-20080211FCS20948-11-02-2008-2008/default_et.htm
ET
19
LINK
http://en.wikipedia.org/wiki/Wole_soyinka
ET
20
PHOTO
20080825PHT35434.jpg
ET
21
LINK
/activities/delegations/publicationsDel.do;jsessionid=BB957813B2CEDC5EDD619DC918E1FB44.node2?body=DSCA&language=ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081117IPR42209 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080211FCS20948 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923IPR37894 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0183 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0311 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080904STO36279 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080901STO35668 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080821IPR35353 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080812STO35261 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080812IPR35259 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080107STO17492 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
