Suuliselt vastatav küsimus O-000109/2011
komisjonile
Kodukorra artikkel 115
Bogusław Sonik
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon i nimel Teema: Tuumaohutus 25 aastat pärast Tšernobõli katastroofi
2011. aasta aprillil möödus 25 aastat Tšernobõli tuumakatastroofist Ukrainas.
26. aprillil 1986 põhjustas võimsuse äkiline kasv reaktori turvasüsteemide katsetamisel reaktori lõhkemise, millele järgnes rida plahvatusi.
Tšernobõli tuumaelektrijaamas oli 10 päeva võimas tulekahju.
Vabanes rohkem kui 5,2 miljonit terabekrelli radioaktiivset ainet.
ÜRO andmete järgi ulatus radioaktiivne saaste elektrijaamast 500 km kauguseni.
Evakuatsiooni tsoon ulatus 30 km-ni.
Reaktorit ümbritsenud aladelt evakueeriti umbes 115 000 inimest ning 1986. aastale järgnevalt paigutati Valgevenest, Venemaa Föderatsioonist ja Ukrainast ümber veel 220 000 inimest.
Ajavahemiku lõikes avastati 2005. aastaks lastel ning noorukitel, kes olid jäetud õnnetuse ajal kaitseta, rohkem kui 6000 juhul kilpnäärme vähk, ning järgmiste aastakümnete jooksul on oodata haigusjuhtude lisandumist.
ÜRO aruandes kinnitati 2008. aasta seisuga 64 surmajuhtumit kiirguse tagajärjel.
Vaidlused jätkuvad selle üle, kui palju inimesi on tegelikult saanud kahjustada.
Katastroof oli 7. astme katastroof, mida peetakse suurõnnetuseks.
EL kui Tšernobõli Fondi looja on andnud Tšernobõli tagajärgedega võitlemiseks kõige rohkem finantsabi.
Tšernobõli katastroof pole mitte ainult põhjustanud paljude inimeste surma ja haigestumist, vaid selle laastav mõju tervisele avaldub veel kaua.
Hiljutistele uuringute kohaselt söövad endiselt vähemalt kahe Ukraina piirkonna elanikud saastatud toitu.
Komisjoni loodud rahvusvaheline ekspertide rühm ( http://arch.iarc.fr ) viis hiljuti lõpule ülevaate Tšernobõli terviseuuringute olukorra kohta.
Nad kirjeldavad praegust üldpilti kui „tervet rida mittekoordineeritud uuringuid, mis eraldi võetuna on küll tähtsad, kuid moodustavad pigem mingi ebaühtlase kogumi kui ulatusliku struktureeritud katse anda täpset pilti õnnetuse mõju kohta tervisele”.
Nad soovitavad teha rahvusvahelise uuringu Tšernobõli mõju kohta nii kiiresti kui võimalik.
– Kas komisjon on valmis läbi viima ja toetama pikaajalist (eluiga) uuringut, et määrata kõikides piirkondades, mida Tšernobõli radioaktiivne heide on kahjustanud, üldised tagajärjed Euroopa elanikkonna tervisele?
– Kas komisjonil on andmeid praeguse maapinna- ja keskkonnareostuse olukorra kohta Tšernobõli piirkonnas ning kõige rohkem kahjustada saanud Valgevene, Ukraina ja Venemaa piirkondades ning meetmete kohta, et inimesi reostuse eest kaitsta?
– Kas komisjon kavatseb teha kostööd Ukrainaga, et ehitada sarkofaag kahjustunud Tšernobõli elektrijaama peale?
– Kas komisjon julgustab 25. aastapäeva lähenedes valitsusi võtma uusi avalikke rahalisi kohustusi, et aidata võidelda tuumakatastroofi tagajärgedega?
Tuumaõnnetus tabas inimesi üllatuslikult ning ootamatult.
Tšernobõli katastroof juhtus 25 aastat, Fukushima oma alles mõned nädalad tagasi.
Mõlemad õnnetused näitavad, et tagajärjed kohalikule ja piirkonna elanikele võivad olla väga tõsised.
Arvestades tuumarajatiste arvu ja asukohta Euroopas on elanikkonna tõhus kaitse (sisaldades muu hulgas evakuatsiooni meetmeid) kahtlemata piiriülene küsimus – ükskõik kui ebatõenäoline tuumaõnnetus meile ka ei tunduks.
Arvestades koordineerimise praegust taset ELis:
– Kas komisjon on teadlik stsenaariumitest selle kohta, milliseid tagajärgi võiks omada tõsine tuumakatastroof nimetatud kohtades (ELis või selle naabruses) eri liikmesriikide elanikkonnale?
– Missugust informatsiooni on komisjonil kodanikukaitse koordineerimise kohta liikmesriikide vahel ning ELi ja kolmandate riikide vahel, näiteks ühisõppused tuumaõnnetuse korral?
