LÕPLIK
A6-0089/2005
25.4.2005
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist
(KOM(2003)0703 – C5‑0561/2003 – 2003/0277(COD))
Õiguskomisjon
Raportöör:
Klaus-Heiner Lehne
PE 353.265v03-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete h äälte enamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ja ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele lõpliku teksti ettevalmistamise abistamiseks ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselgelt valed või puuduvad lõigud mõnes tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
BEGRÜNDUNG.......................................................................................................................31
TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS...........................................................35
MENETLUS..............................................................................................................................46
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist
( KOM(2003)0703 – C5‑0561/2003 – 2003/0277(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2003)0703 )
ELT C ... / ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõiget 1, vastavalt millele komisjon Euroopa parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0561/2003 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi ( A6‑0089/2005 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Viide 1
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 44 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 44 ,
Begründung
Da Artikel 44 Absatz 1 und Artikel 44 Absatz 2 EG, hier Artikel 44 Absatz 2 g) in Verbindung zu verstehen sind, sollte Artikel 44 ohne Einschränkung auf Absatz 1 als Rechtsgrundlage angegeben werden
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 1
(1) Euroopa kapitaliühingute vajadus koostöö ja reorganiseerumise järele ning õiguslikud ja administratiivsed raskused, mille erinevate riikide kapitaliühingute ühinemine ühenduse piires endaga kaasa toob, nõuavad ühenduse õiguslikku regulatsiooni, mis lihtsustab erineval õiguslikul alusel põhinevate ja erineva õigusliku vormiga kapitaliühingute ühinemist ja aitab sel viisil kaasa siseturu väljakujundamisele ja sujuvale toimimisele.
(1) Euroopa kapitaliühingutel on vajadus koostöö ja reorganiseerumise järele.
Mis puudutab erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist, siis põrkuvad nad siiski ühenduse piires arvukate õiguslike ja administratiivsete raskustega.
Seetõttu on nõutav ühenduse õiguslik regulatsioon, mis lihtsustab erineval õiguslikul alusel põhinevate ja erineva õigusliku vormiga kapitaliühingute ühinemist ja aitab sel viisil kaasa siseturu väljakujundamisele ja sujuvale toimimisele.
Begründung
Es handelt sich um eine rein redaktionelle Anpassung.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 2
(2) Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik eelnimetatud eesmärke piisaval määral saavutada, sest ellu tuleb rakendada ühendusesisesel tasandil kohaldatavate ühtsete sätetega regulatsioone, et oleks eesmärke ettevõtmise mahu ja toime tõttu ühenduse tasandil võimalik paremini saavutada , võib ühendus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 5 võtta meetmeid .
Vastavalt nimetatud artiklis fikseeritud proportsionaalsuse põhimõttele ei ületa direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikku määra.
(2) Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik eelnimetatud eesmärke piisaval määral saavutada, sest ellu tuleb rakendada ühendusesisesel tasandil kohaldatavate ühtsete sätetega regulatsioone, et saavutada eesmärke ettevõtmise mahu ja tagajärgede tõttu ühenduse tasandil paremini, võib ühendus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega vastavalt lepingu artiklile 5 samme astuda.
Vastavalt samas artiklis fikseeritud proportsionaalsuse põhimõttele ei ületa direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikku määra.
Begründung
Es handelt sich um eine rein redaktionelle Anpassung.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 2 a (uus)
(2 a) Käesoleva direktiiviga lihtsustatakse erinevate liikmesriikide kapitaliühingute piiriülest ühinemist käesoleva direktiivi tähenduses.
Liikmesriikide õigusnormid peavad lubama ühe liikmesriigi kapitaliühingu piiriülest ühinemist teise liikmesriigi kapitaliühinguga, kui asjaomaste liikmesriikide siseriiklik õigus lubab sellise õigusliku vormiga ettevõtete ühinemisi.
Begründung
Die Einfügung dient der Klarstellung.
Sie ist im Hinblick auf die grundsätzliche Anwendung der Regeln für die innerstaatliche Verschmelzung auf die grenzüberschreitende Verschmelzung erforderlich.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 3
(3) Erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemise lihtsustamiseks tuleb ette näha, et iga ühinemises osalev äriühing ning iga osalev kolmas isik jääks allutatuks äriühingu jaoks määravale siseriiklikule õigusele, mis kuulub kohaldamisele äriühingu ühinemisel samale õigusele alluvate teiste äriühingutega, kui käesolev direktiiv ei sätesta teisiti.
(3) Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks tuleks ette näha, et iga piiriüleses ühinemises osaleva äriühingu ja iga osaleva kolmanda isiku jaoks kehtivad edasi riikliku õiguse sätted ja menetlused, mis kuuluksid kohaldamisele riikliku ühinemise korral, kui käesolev direktiiv ei sätesta teisiti.
Riikliku õiguse sätted ja menetlused, millele käesolevas direktiivis viidatakse, ei tohiks kehtestada majandustegevuse koha valimise vabaduse ega kapitali vaba liikumise piiranguid, välja arvatud juhul, kui sellelaadseid piiranguid on võimalik õigustada kooskõlas Euroopa Kohtu lahenditega ja eriti üldhuvi nõuetega ja kui need on selliste esmase tähtsusega nõuete täitmiseks vajalikud ja asjakohased.
Begründung
Im Hinblick auf die Definition in Artikel 1 Absatz 1 sollte der Begriff der grenzüberschreitenden Verschmelzung verwendet werden.
Der Zusatz in Satz 2 dient der Klarstellung unter Hinweis auf die Rechtsprechung des Gerichtshofs.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 4
(4) Ühine ühinemiskava peab olema ühesuguse sõnastusega kõikide ühinemises osalevate äriühingute jaoks, mis asuvad erinevates liikmesriikides.
Seetõttu tuleb kindlaks määrata , milliseid andmeid peab ühine ühinemiskava vähemalt sisaldama, kusjuures samal ajal tuleb anda äriühingutele võimalus leppida kokku täiendavate andmete osas.
(4) Ühine ühinemiskava peab olema ühesuguse sõnastusega kõikide piiriüleses ühinemises osalevate äriühingute jaoks, mis asuvad erinevates liikmesriikides.
Seetõttu peaks kindlaks määrama , milliseid andmeid peab ühine ühinemiskava vähemalt sisaldama, kusjuures samal ajal tule ks anda äriühingutele õigus vabalt leppida kokku täiendavate andmete osas.
Begründung
Einfügung des Begriffs der grenzüberschreitenden Verschmelzung.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 5
(5) Osanike ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleks iga ühineva äriühingu jaoks nii ühinemiskava kui ka ühinemine ise vastavas avalikus registris kättesaadavaks teha.
(5) Osanike ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleks iga ühineva äriühingu jaoks nii piiriülese ühinemise kava kui ka piiriülene ühinemine ise vastavas avalikus registris kättesaadavaks teha.
Begründung
Einfügung des Begriffs der grenzüberschreitenden Verschmelzung.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 6
(6) Kõikide liikmesriikide õigusnormid näevad ette, et üks või mitu eksperti koostavad iga ühineva äriühingu jaoks aruande ühinemiskava kohta.
Et piirata seoses piiriülese ühinemisega tekkivaid eksperdikulusid, tuleks näha ette võimalus koostada piiriüleses ühinemises osalevate äriühingute kõikide osanike jaoks üks ühine aruanne.
Iga äriühingu üldkoosolek peab ühise ühinemiskava heaks kiitma.
(6) Kõikide liikmesriikide õigusnormid näevad ette, et iga üksiku riigi tasandil koostatakse iga ühineva äriühingu jaoks ühe või mitme eksperdi poolt aruanne piiriülese ühinemise kava kohta .
Et piirata seoses piiriülese ühinemisega tekkivaid eksperdikulusid, tuleks näha ette võimalus koostada piiriüleses ühinemises osalevate äriühingute kõikide osanike jaoks üks ühine aruanne.
Iga äriühingu üldkoosolek peab ühise ühinemiskava heaks kiitma.
Begründung
Einfügung des Begriffs der grenzüberschreitenden Verschmelzung.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 7
(7) Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks peaks iga ühineva äriühingu otsustamismenetluse teostamist ja õiguspärasust kontrollima üksiku äriühingu osas vastavalt pädev riiklik asutus, sel ajal kui ühinemise teostamise ja õiguspärasuse kontroll peaks olema selle riikliku asutuse kohustus, mis on pädev ühinemisel tekkinud äriühingu osas.
Nimetatud riikliku asutuse puhul võib olla tegemist kohtu, notari või iga teise asjaomase liikmesriigi poolt määratud asutusega.
Samuti tuleb reguleerida , millise riikliku õiguse järgi määratakse ajahetk, mil ühinemine jõustub.
Soovitav oleks õigus, mis on määrav ühinemisel tekkinud äriühingu jaoks.
(7) Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks peaks iga ühineva äriühingu otsustamismenetluse teostamist ja õiguspärasust kontrollima üksiku äriühingu osas vastavalt pädev riiklik asutus, sel ajal kui piiriülese ühinemise teostamise ja õiguspärasuse kontroll peaks olema selle riikliku asutuse kohustus, mis on pädev piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu osas.
Nimetatud riikliku asutuse puhul võib olla tegemist kohtu, notari või iga teise asjaomase liikmesriigi poolt nimetatud asutusega.
Samuti tuleb kindlaks määrata , millise riikliku õiguse järgi määratakse ajahetk, mil piiriülene ühinemine jõustub; see on õigus, mis on määrav piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu jaoks.
Begründung
Einfügung des Begriffs der grenzüberschreitenden Verschmelzung.
Enthält zusätzlich die Klarstellung, dass für den Zeitpunkt des Wirksamwerdens der Verschmelzung das einzelstaatliche Recht festzulegen ist, das für die aus der grenzüberschreitenden Verschmelzung hervorgehende Gesellschaft maßgebend ist.
Muudatusettepanek
10
Põhjendus 8
(8) Osanike ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleb ära näidata piiriülese ühinemise õiguslikud tagajärjed, kusjuures selle alusel tuleb eristada, kas ühinemisel tekkinud äriühingu puhul on tegemist ühendava või uue äriühinguga.
Õiguskindluse huvides tuleb ette näha, et pärast selle jõustumist ei ole piiriülest ühinemist enam võimalik õigustühiseks kuulutada.
(8) Osanike ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleb ära näidata piiriülese ühinemise õiguslikud tagajärjed, kusjuures selle alusel tuleb eristada, kas ühinemisel tekkiva äriühingu puhul on tegemist ühendava või uue äriühinguga.
Õiguskindluse huvides tuleks ette näha, et pärast selle jõustumist ei ole piiriülest ühinemist enam võimalik õigustühiseks kuulutada.
Begründung
Rein redaktionelle Anpassung.
Muudatusettepanek
11
Põhjendus 9 a (uus)
(9 a) Käesolev direktiiv ei puuduta ühenduse õigusnorme, mis kehtivad krediidivahendusfirmade ja teiste rahaasutuste kohta, ega vastavalt nendele õigusnormidele kehtestatud üksikute riikide eeskirju.
Begründung
Eine Neuformulierung dieser Erwägung ist erforderlich im Hinblick auf die veränderte Regelung zur Arbeitnehmermitbestimmung in der Neufassung des Artikels 14.
Muudatusettepanek
12
Põhjendus 9 b (uus)
(9 b) Käesolev direktiiv ei puuduta liikmesriikide õigusnorme, mille järgi tuleb ära näidata, milline hakkab olema piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu juhatuse asukoht või peamine ettevõtlusega tegelemise koht.
Begründung
Die Einfügung dieser Erwägung dient der Klarstellung.
Muudatusettepanek
13
Põhjendus 11
(11) Kui vähemalt üks piiriüleses ühinemises osalev äriühing tegutseb töötajaosalusega süsteemi alusel ning kui liikmesriigis, kus on ühinemisel tekkinud äriühingu registreeritud asukoht, ei ole seadusega kehtestatud kohustusliku töötajaosaluse nõuet, tuleb piiriülesel ühinemisel loodud äriühingu töötajate osalemist ja nende kaasamist selliste õiguste määratlemisse reguleerida.
Aluseks tuleks võtta põhimõtted ja menetluskord, mis on sätestatud nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu põhikirja kohta ning nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja.
(11) Kui liikmesriigis, kus on piiriülese ühinemise tulemusel loodava äriühingu asukoht, ei ole seadusega kehtestatud samasugust töötajaosaluse taset, nagu rakendati ühinevates äriühingutes (muu hulgas nõukogu otsuseid tegevates komiteedes), tuleb töötajaosalust piiriülese ühinemise tulemusel loodavas äriühingus reguleerida.
Aluseks võetakse põhimõtted ja menetluskord, mis on sätestatud nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu põhikirja kohta ning nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja, kuid neid võidakse muuta, kui seda peetakse vajalikuks, sest ühinemise tulemusel loodav äriühing tegutseb selle liikmesriigi seaduste järgi, kus on äriühingu registreeritud asukoht.
Liikmesriigid võivad kooskõlas direktiivi 2001/86/EÜ artikli 3 lõike 2 punktiga b ühinemises põhjendamatute viivituste vältimiseks tagada viivitamatu läbirääkimiste alustamise artikli 14 alusel.
Begründung
Eine Neuformulierung dieser Erwägung ist erforderlich im Hinblick auf die veränderte Regelung zur Arbeitnehmermitbestimmung in der Neufassung des Artikels 14.
Muudatusettepanek
14
Põhjendus 11 a (uus)
(11 a) Selleks, et määrata kindlaks asjaomastes ühinevates äriühingutes rakendatavat töötajaosaluse taset, tuleks samuti arvesse võtta töötajateusaldusisikute osakaalu töötajaosalusega süsteemi kasutatavate äriühingute kasumit tootvaid üksuseid hõlmavas juhtimisrühmas.
Begründung
Die Einfügung dieser Erwägung ist erforderlich, da nach der Neufassung des Artikels 14 für die Ermittlung des Umfangs der Mitbestimmung auch der die Ergebniseinheiten abdeckende Anteil der Beschäftigten im Leitungsgremium zu berücksichtigen ist.
Muudatusettepanek
15
Põhjendus 11 b (uus)
(11 b) Nõukogu peaks vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe “Parem õigusloome”* punktile 34 töötama selles suunas, et liikmesriigid koostaksid enda ja ühenduse huvides nimekirjad, millest võimaluste raames selgub direktiivi ja rakendamise meetmete vastavus, ja avaldaksid need -
-------------
* ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.
Begründung
Der Hinweis auf Aufstellungen durch die Mitgliedsstaaten zur Richtlinie und ihren Umsetzungsmassnahmen erscheint im Hinblick auf die Streichung der entsprechenden Passage in Artikel 15 sinnvoll.
Muudatusettepanek
16
Artikkel 1
1.
Käesolev direktiiv kehtib kapitaliühingute ühinemiste kohta, mis on asutatud liikmesriigi õiguse alusel ja mille põhikirjajärgne asukoht, peakontor või peafiliaal asub ühenduses, kui äriühingutest vähemalt kaks alluvad erinevate liikmesriikide õigusele (edaspidi "piiriülesed ühinemised").
Käesoleva direktiivi tähenduses on
2.
Käesoleva direktiivi tähenduses on
– ühinemine– protsess, mille käigus
– ühinemine – protsess, mille käigus
a) annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle mõnele teisele olemasolevale äriühingule – ühendavale äriühingule –, kusjuures nende osanikud saavad vastu teise äriühingu osakapitali osad ja vajadusel rahalise juurdemakse; viimane ei tohi ületada 10% nimetatud osade nimiväärtusest või – kui see puudub – nimetatud osade arvestuslikust väärtusest;
a) annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle mõnele teisele olemasolevale äriühingule – ühendavale äriühingule –, kusjuures nende osanikud saavad vastu teise äriühingu osakapitali osad ja vajadusel rahalise juurdemakse; juurdemakse ei tohi ületada 10% nimetatud osade nimiväärtusest või – kui see puudub – nimetatud osade arvestuslikust väärtusest;
b) annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, mille nad asutavad – uuele äriühingule –, kusjuures nende osanikud saavad vastu uue äriühingu osakapitali osad ja vajadusel rahalise juurdemakse; viimane ei tohi ületada 10% nimetatud osade nimiväärtusest või – kui see puudub – nimetatud osade arvestuslikust väärtusest;
b) annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, mille nad asutavad – uuele äriühingule –, kusjuures nende osanikud saavad vastu uue äriühingu osakapitali osad ja vajadusel rahalise juurdemakse; juurdemakse ei tohi ületada 10% nimetatud osade nimiväärtusest või – kui see puudub – nimetatud osade arvestuslikust väärtusest;
c) annab äriühing likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, millele kuuluvad kõik osad tema kapitalis;
c) annab äriühing likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, millele kuuluvad kõik osad tema kapitalis;
– „piiriülene ühinemine” on ühinemine esimese taande tähenduses, milles osalevad sellised kapitaliühingud, mis on asutatud ühe liikmesriigi õiguse alusel ning mille põhikirjajärgne asukoht, nende juhatuse asukoht või nende peamine ettevõtlusega tegelemise koht on ühendustes, kui vähemalt kaks nendest äriühingutest alluvad erinevate liikmesriikide õigusele;
– „kapitaliühing” on äriühing, mis omab juriidilise isiku staatust ja äriühingu põhikapitali, mis vastutab äriühingu kohustuste eest ainuisikuliselt ning millele tema siseriiklik õigus näeb ette äriühingute ja kolmandate isikute huvides kaitsesätted nõukogu direktiivi 68/151 EMÜ tähenduses.
– "kapitaliühing"
a) äriühing nõukogu direktiivi 68/151/EMÜ artikli 1 tähenduses või
b) – „kapitaliühing” on äriühing, millel on juriidilise isiku staatus ja mis omab äriühingu põhikapitali, mis vastutab äriühingu kohustuste eest ainuisikuliselt ning millele tema siseriiklik õigus näeb ette äriühingute ja kolmandate isikute huvides kaitsesätted nõukogu direktiivi 68/151 EMÜ tähenduses.
3.
Ilma, et see piiraks lõikes 2 sätestatut, kohaldatakse seda direktiivi piiriülestele ühinemistele ka siis, kui piiriülesest ühinemisest tulenev sularaha juurdemakse vastavalt lõike 2 esimesele taandele tohib ületada kõikide osalevate liikmesriikide õiguse järgi 10% äriühingu kapitali nimiväärtusest – selle puudumisel kapitali arvestuslikust väärtusest.
4.
Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda käesolevat direktiivi piiriülestele ühinemistele, kus osaleb üks ühistu; see kehtib ka siis, kui see ühistu kuulub mõiste „kapitaliühing” määratluse alla vastavalt lõike 2 teisele taandele.
5.
Käesolev direktiiv ei kehti piiriülestele ühinemistele, milles osaleb selline äriühing, mille eesmärgiks on investeerida väikeaktsionäridelt temasse paigutatud rahad ühiselt riskihajutamise põhimõttel ning mille osasid võib mõnede omanike nõudmisel otseselt või kaudselt selle äriühingu varade arvel tagasi võtta või välja maksta.
Selliste tagasivõtmiste või väljamaksetega on võrdsustatud toimingud, millega äriühing soovib tagada, et tema osade kurss ei erineks olulisel määral nende inventari netoväärtusest.
Begründung
Der neue Absatz 1 dieses Artikels stellt die Definition der grenzüberschreitenden Verschmelzung, wie sie bisher unter Buchstabe c) erster Gedankenstrich enthalten war, klar.
Die Änderungen zu dem neuen Absatz 2, erster Gedankenstrich, Buchstaben a) und b) sind redaktioneller Art.
Mit Absatz 2, zweiter Gedankenstrich Buchstaben a) und b) wird die Definition der Kapitalgesellschaft entsprechend der Richtlinie 68/151/EWG klargestellt.
Mit dem neuen Absatz 3 wird klargestellt, dass das innerstaatliche Recht der an der Verschmelzung beteiligten Gesellschaften, soweit es eine bare Zuzahlung von mehr als 10% zulässt, die Anwendung der Richtlinie nicht hindert.
Mit dem neuen Absatz 4 wird den Mitgliedsstaaten ermöglicht, Genossenschaften von der Anwendung der Richtlinie auszunehmen.
Der neue Absatz 5 enthält eine Ausnahme für Organismen für gemeinsame Anlagen in Wertpapieren (OGAW).
Muudatusettepanek
17
Artikkel 2
Kui käesolev direktiiv ei sätesta teisiti, allub iga piiriüleses ühinemises osalev äriühing ühinemisprotsessi osas tema jaoks määrava siseriikliku õiguse sätetele, mis reguleerivad antud tüüpi äriühingu ühinemist teiste kapitaliühingutega, mis alluvad samale siseriiklikule õigusele.
Need sätted reguleerivad eelkõige ühinemist puudutavat otsustamismenetlust ja võlausaldajate, obligatsiooniomanike ja teiste väärtpaberite nagu aktsiate omanike kaitset, samuti töötajate kaitset, kui tegemist on teiste kui artiklis 14 reguleeritud õigustega.
1.
Kui käesolev direktiiv ei sätesta teisiti,
- on piiriülesed ühinemised võimalikud ainult sellise õigusliku vormiga äriühingute vahel, millel on lubatud vastavate liikmesriikide riikliku õiguse järgi ühineda,
- peab piiriüleses ühinemises osalev äriühing järgima või täitma tema jaoks kehtiva riikliku õiguse sätteid ja menetlusi.
Kui liikmesriigi õigus lubab selle liikmesriigi asutustel riiklikku ühinemist üldhuvist tulenevatel põhjustel keelata, siis kehtib see ka piiriülese ühinemise kohta, mille puhul vähemalt üks ühinemises osalevatest äriühingutest allub nimetatud liikmesriigi õigusele.
Nimetatud säte ei kehti, kui kohaldatav on nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004, kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumise üle (EÜ ühinemismäärus) * artikkel 21.
2.
Nimetatud sätete ja menetluste hulka kuuluvad esmajoones ühinemist puudutavat otsustamismenetlust ja –ühinemise piiriülest iseloomu arvestades – ühinevate äriühingute võlausaldajate kaitset, obligatsiooniomanike ja väärtpaberite või aktsiate omanike kaitset ning töötajate kaitset käsitlevad sätted, kui tegemist on teiste kui artiklis 14 reguleeritud õigustega.
Liikmesriigil on võimalik anda piiriüleses ühinemises osalevate, tema õigusele alluvate äriühingute osas välja eeskirju, et tagada piiriülese ühinemise tagasi lükanud vähemusosanikele asjakohane kaitse.
-----------
* ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.
Begründung
Mit der Aufspaltung in zwei Absätze und der etwas detaillierteren Ausformulierung wird der Grundsatz klargestellt, wonach jede der an der Verschmelzung beteiligten Gesellschaften weiterhin ihrem innerstaatlichen Fusionsrecht unterliegt, soweit diese Richtlinie nichts anderes bestimmt.
Ausserdem wird den Mitgliedsstaaten ausdücklich ermöglicht, Vorschriften zum Schutz der Minderheitsgesellschafter, die die grenzüberschreitende Verschmelzung abgelehnt haben, zu erlassen.
Muudatusettepanek
18
Artikkel 3
1.
Liikmesriigid hoolitsevad selle eest, et ühinevate äriühingute juht- või haldusorganid koostaksid ühise ühinemiskava.
See plaan sisaldab järgnevaid andmeid:
1.
Ühinevate äriühingute juht- või haldusorganid koostavad ühise ühinemiskava.
See kava peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
a) ühinevate äriühingute õiguslik vorm, ärinimi ja asukoht, samuti ühinemisel tekkinud äriühingu õiguslik vorm, ärinimi ja asukoht,
a) ühinevate äriühingute õiguslik vorm, ärinimi ja asukoht, samuti ühinemisel tekkiva äriühingu õiguslik vorm, ärinimi ja asukoht,
b) äriühingu osade vahetamise suhe ja vajadusel rahaliste juurdemaksete suurus,
b) äriühingu osade vahetamise suhe ja vajadusel rahaliste juurdemaksete suurus,
c) üksikasjad ühinemise tulemusel tekkinud äriühingu osade ülekandmise kohta,
c) üksikasjad ühinemise tulemusel tekkiva äriühingu osade ülekandmise kohta,
c a) ühinemise mõjud tööhõivele,
d) ajahetk, alates millest nimetatud osad tagavad kasumis osalemise õiguse, samuti kõik nimetatud õigust puudutavad erisused,
d) ajahetk, alates millest nimetatud osad tagavad kasumis osalemise õiguse, samuti kõik nimetatud õigust puudutavad erisused,
e) ajahetk, alates millest ühinevate äriühingute toiminguid kajastatakse arvepidamise seisukohalt ühinemisel tekkinud äriühingu arvel,
e) ajahetk, alates millest ühinevate äriühingute toiminguid kajastatakse arvepidamise seisukohalt piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu arvel,
f) õigused, mille ühinemisel tekkinud äriühing annab eriõigustega osanikele ja teistele äriühingu osade omanikele, või nende isikute jaoks ettenähtud meetmed,
f) õigused, mille piiriülesel ühinemisel tekkiv äriühing annab eriõigustega osanikele ja teistele väärtpaberite kui äriühingu osade omanikele, või nende isikute jaoks ettenähtud meetmed,
g a) ühinevate äriühingute töötajate või nende usaldusisikute arvamus,
g) iga eriline eelis, mis tagatakse ühinemiskava kontrollivatele ekspertidele, või ühinevate äriühingute haldus-, juht-, järelevalve- või kontrollorganite liikmetele,
g) kõik erilised eelised, mis tagatakse piiriülest ühinemiskava kontrollivatele ekspertidele, või ühinevate äriühingute haldus-, juht-, järelevalve- või kontrollorganite liikmetele,
h) ühinemisel tekkinud äriühingu põhikiri,
h) piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu põhikiri,
i) andmed menetluse kohta, millega reguleeritakse vastavalt artiklile 14 üksikasjad töötajate osalemise kohta nende osalemisõiguste fikseerimisel ühinemisel tekkinud äriühingus.
i) võimaluse korral andmed menetluse kohta, millega reguleeritakse vastavalt artiklile 14 üksikasjad töötajate osalemise kohta nende osalemisõiguste fikseerimisel piiriülesel ühinemisel tekkivas äriühingus.
i a) andmed piiriülesel ühinemisel tekkivale äriühingule ülekantavate varade ja kohustuste hindamise kohta;
i b) ühinemises osalevate äriühingute piiriülese ühinemise tingimuste kindlaksmääramisel kasutatud aastaaruannete tähtpäev.
Begründung
Die Neuformulierung des Artikel 3 enthält überwiegend rein redaktionelle Anpassungen und darüberhinaus mit den Buchstaben j) und k) zusätzliche Erfordernisse für die Angaben, die in dem gemeinsamen Veschmelzungsplan enthalten sein müssen.
Muudatusettepanek
19
Artikli 3 lõige 2
2.
Ühinevatel äriühingutel on õigus ühist ühinemiskava kokkuleppel täiendavate andmetega täiendada.
2.
Iga ühineva äriühingu juhtimis- või haldusorgan koostab osanikele mõeldud aruande, milles selgitatakse ja põhjendatakse piiriülese ühinemise õiguslikke ja majanduslikke aspekte ning selgitatakse piiriülese ühinemise mõju osanikele, võlausaldajatele ja töötajatele.
Aruanne tehakse osanikele, töötajatele ja viimaste usaldusisikutele kättesaadavaks hiljemalt üks kuu enne artiklis 6 nimetatud üldkoosoleku kuupäeva.
Begründung
Es ist ein grundlegendes Recht der Arbeitnehmer und ihrer Vertreter, über die (meistens äußerst komplexen, unsicheren und weitreichenden) Konsequenzen einer grenzüberschreitenden Verschmelzung unterrichtet zu werden.
Muudatusettepanek
20
Artikkel 4
Liikmesriigid näevad ette, et igale ühinevaevatest äriühingutest tuleb hiljemalt üks kuu enne üldkoosolekut vastavalt artiklile 6 avalikustada vähemalt järgmised andmed vastavalt üksikute liikmesriikide õigusnormides direktiivi 68/151/EMÜ artiklis 3 ettenähtud menetlusele:
1.
Piiriülese ühinemise kava tuleb iga liikmesriigi siseriiklikus õiguses ettenähtud viisil vastavalt direktiivi 68/151/EMÜ artiklile 3 igale ühinevatest äriühingutest hiljemalt üks kuu enne üldkoosolekut, millel selle kohta otsus vastu võetakse, teatavaks teha.
2.
Pidades silmas selle liikmesriigi täiendavaid nõudeid, mille õigusele asjaomane äriühing allub, tuleb iga ühineva äriühingu kohta avaldada selle liikmesriigi ametlikus väljaandes järgmised andmed:
a) ühinevate äriühingute õiguslik vorm, ärinimi ja asukoht, samuti ühinemisel tekkinud äriühingu õiguslik vorm, ärinimi ja asukoht,
a) iga ühineva äriühingu õiguslik vorm, ärinimi ja asukoht,
b) avalik register, kus on hoiustatud iga ühineva äriühingu dokumendid ning registrikande number,
b) register, kus on hoiustatud iga ühineva äriühingu direktiivi 68/151/EMÜ artikli 3 lõikes 2 nimetatud dokumendid ning registrikande number,
c) iga ühineva äriühingu kohta viide ühinevate äriühingute võlausaldajate ja vajadusel vähemusosanike õiguste teostamise menetluskorrale ning aadress, millelt saab nimetatud menetluskorra kohta tasuta ammendavat teavet.
c) iga ühineva äriühingu kohta viide ühinevate äriühingute võlausaldajate ja vajadusel vähemusosanike õiguste teostamise menetluskorrale ning aadress, millelt saab nimetatud menetluskorra kohta tasuta ammendavat teavet.
Muudatusettepanek
21
Artikkel 5
1.
Iga ühineva äriühingu kohta koostatakse osanikele määratud ekspertaruanne , mis peab olema esitatud hiljemalt üks kuu enne üldkoosolekut vastavalt artiklile 6.
1.
Iga ühineva äriühingu kohta koostatakse osanikele määratud sõltumatute ekspertide aruanne, mis peab olema esitatud hiljemalt üks kuu enne üldkoosolekut vastavalt artiklile 6.
Vastavalt liikmesriikide õigusele võib ekspertideks määrata füüsilised või juriidilised isikud.
2.
Alternatiivina ekspertide kaasamisele, kes tegutsevad iga ühineva äriühingu arvel, võivad ühinemiskava kontrollida ja kõikidele osanikele määratud kirjaliku aruanse koostada üks või mitu sõltumatut eksperti, kes nimetatud äriühingute ühise taotluse alusel selle liikmesriigi, mille õigusele üks ühinevatest äriühingutest või uus äriühing allub, kohtu või haldusasutuse poolt selleks määrati.
Vastavalt liikmesriikide õigusele võib ekspertideks määrata füüsilised isikud, äriühingud või muud juriidilised isikud.
2.
Alternatiivina ekspertide kaasamisele, kes tegutsevad iga ühineva äriühingu arvel, võivad piiriülese ühinemise kava kontrollida ja kõikidele osanikele määratud kirjaliku aruande koostada üks või mitu sõltumatut eksperti, kes nimetatud äriühingute ühise taotluse alusel selle liikmesriigi, mille õigusele üks ühinevatest äriühingutest või piiriülesel ühinemisel tekkiv äriühing allub, kohtu või haldusasutuse poolt selleks määrati v õi millele vastava asutuse poolt selleks luba anti.
Ekspertidel on õigus nõuda igalt ühinevalt äriühingult kogu teavet, mida nad oma ülesande täitmiseks vajalikuks peavad.
2 a.
Ekspertide aruanne sisaldab vähemalt andmeid vastavalt nõukogu 9. oktoobri 1978. aasta aktsiaseltside ühinemist käsitleva direktiivi 78/855/EMÜ artikli 10 lõikele 2 *.
Ekspertidel on õigus nõuda igalt ühinevalt äriühingult kogu teavet, mida nad oma ülesande täitmiseks vajalikuks peavad.
2 b.
Piiriülese ühinemise kava kontrollimine sõltumatute ekspertide poolt ja ekspertide aruande koostamine ei ole vajalik, kui kõikide ühinevate äriühingute kõik osanikud sellest loobuvad.
----------
* EÜT L 295, 20.10.1978, lk 36.
Viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
Begründung
Es erscheint sinnvoll, klarzustellen, dass auch juristische Personen zu Sachverständigen bestellt werden können.
Mit dem neu eingefügten Absatz 2a werden Mindestanforderungen für den Sachverständigenbericht genannt.
Mit Absazt 2b wird geregelt, dass ein Verzicht auf die Prüfung des Verschmelzungsplans und die Erstellung des Berichts durch alle Gesellschafter aller sich verschmelzenden Gesellschaften möglich ist.
Muudatusettepanek
22
Artikli 6 lõige 1
1.
Pärast ekspertaruande teatavaks võtmist vastavalt artiklile 5 , kiidab iga ühineva äriühingu üldkoosolek ühise ühinemiskava heaks.
1.
Pärast aruannete teatavaks võtmist vastavalt artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5, kiidab iga ühineva äriühingu üldkoosolek ühise ühinemiskava heaks.
Begründung
Rein redaktionelle Anpassung.
Muudatusettepanek
23
Artikli 6 lõige 2
2.
Iga ühineva äriühingu üldkoosolekul on õigus teha ühinemine sõltuvaks tingimusest , et töötajate osalemise menetluskord ühinemisel tekkinud äriühingus tema poolt selgesõnaliselt kinnitatakse.
2.
Iga ühineva äriühingu üldkoosolekul on õigus teha ühinemine sõltuvaks sellest , et töötajate kaasamise menetluskord piiriülesel ühinemisel tekkivas äriühingus tema poolt selgesõnaliselt kinnitatakse.
Begründung
Rein redaktionelle Anpassung.
Muudatusettepanek
24
Artikli 6 lõige 2 a (uus)
2 a.
Liikmesriigi õigusnormid ei pruugi ette kirjutada ühendava äriühingu üldkoosoleku nõusolekut, kui direktiivi 78/855/EMÜ artikli 8 nõuded on täidetud.
Muudatusettepanek
25
Artikli 7 lõige 1
1.
Iga liikmesriik määrab asutused, mis kontrollivad ühinemise õiguspärasust menetluslõikude osas, mis puudutavad üksikuid ühinevaid äriühinguid, mis alluvad tema riiklikule õigusele.
1.
Iga liikmesriik nimetab kohtu, notari või muu pädeva asutuse, mis kontrollivad piiriülese ühinemise õiguspärasust menetluslõikude osas, mis puudutavad ühinevaid äriühinguid, mis alluvad tema riiklikule õigusele.
Begründung
Enthält die Klarstellung, welche Stellen als kontrollierende Stellen, zu benennen sind.
Muudatusettepanek
26
Artikli 7 lõige 2
2.
Pädevad asutused väljastavad igas asjaomases liikmesriigis igale ühinevale äriühingule, mille suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigust, tõendi, mis kinnitab lõplikult ühinemiseelsete toimingute ja formaalsuste nõuetekohast täitmist.
2.
Igas asjaomases liikmesriigis väljastab lõikes 1 osutatud asutus igale ühinevale äriühingule, mille suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigust, nii kiiresti kui võimalik, tõendi, mis kinnitab lõplikult ühinemiseelsete toimingute ja formaalsuste nõuetekohast täitmist.
Begründung
Klarstellung im Hinblick auf Artikel 7 Absatz 1.
Muudatusettepanek
27
Artikli 7 lõige 2 a (uus)
2 a.
Kui vastavalt selle liikmesriigi õigusele, millele ühinev äriühing allub, on ette nähtud menetlus väärtpaberite või osade vahetussuhte kontrollimiseks ja muutmiseks või vähemusosanikele hüvituse maksmiseks, mis ei ole siiski vastuolus piiriülese ühinemise registreerimisega, siis kohaldatakse nimetatud menetlust ainult juhul, kui teised ühinevad äriühingud liikmesriikides, mille õigusnormid sellist menetlust ette ei näe, aktsepteerivad piiriülese ühinemise kavale nõusoleku andmisel vastavalt artikli 6 lõikele 1 selgesõnaliselt, et esimese ühineva äriühingu osanikel on võimalik taotleda sellist menetlust antud äriühingu suhtes pädevas kohtus.
Sellisel juhul võib kohus, notar või muu pädev asutus väljastada teatise vastavalt lõikele 2 ka juhul, kui selline menetlus algatati.
Teatises tuleb siiski ära näidata, et selline menetlus on käimas.
Menetlusest lähtuv otsus on piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu ja tema osanike jaoks siduv.
Muudatusettepanek
28
Artikkel 8
Iga liikmesriik määrab asutused, mis kontrollivad ühinemise õiguspärasust menetluslõikude osas, mis puudutavad ühinemise teostamist ja vajadusel uue äriühingu asutamist, kui see äriühing allub tema siseriiklikule õigusele.
Nimetatud asutused kontrollivad esmajoones, kas ühinevad äriühingud on andnud nõusoleku ühisele ühesuguse sõnastusega ühinemiskavale ja kas on sõlmitud kokkulepe töötajate kaasamise kohta vastavalt artiklile 14.
1.
Iga liikmesriik nimetab kohtu, notari või muu pädeva asutuse, mis kontrollivad piiriülese ühinemise õiguspärasust menetluslõikude osas, mis puudutavad piiriülese ühinemise teostamist ja vajadusel uue äriühingu asutamist, kui see äriühing allub tema siseriiklikule õigusele.
Asjaomane institutsioon kontrollib esmajoones, kas ühinevad äriühingud on andnud nõusoleku ühisele ühesuguse sõnastusega ühinemiskavale ja , vajaduse korral, kas on sõlmitud kokkulepe töötajate kaasamise kohta vastavalt artiklile 14.
Iga ühinevatest äriühingutest esitab selle kohta pädevatele asutustele teatise vastavalt artikli 7 lõikele 2 kuue kuu jooksul alates selle väljastamisest ning vastavalt artiklile 6 üldkoosoleku poolt heakskiidetud ühise ühinemiskava
2.
Iga ühinevatest äriühingutest esitab selle kohta vastavalt lõikele 1 nimetatud institutsioonile teatise vastavalt artikli 7 lõikele 2 kuue kuu jooksul alates selle väljastamisest ning vastavalt artiklile 6 üldkoosoleku poolt heakskiidetud ühise ühinemiskava.
Begründung
Klarstellung wie zu Artikel 7 Absatz 1 und redaktionelle Anpassung.
Muudatusettepanek
29
Artikkel 9
Ühinemise jõustumise ajahetk määratakse liikmesriigi õiguse järgi, millele ühinemisel tekkinud äriühing allub.
Ühinemine saab jõustuda siiski alles siis, kui kontrollid on vastavalt artiklile 8 lõpetatud.
Liikmesriigi õiguse järgi, millele piiriülesel ühinemisel tekkiv äriühing allub , määratakse piiriülese ühinemise jõustumise ajahetk.
Ühinemine saab jõustuda siiski alles siis, kui kontrollid on vastavalt artiklile 8 lõpetatud.
Begründung
Rein redaktionelle Anpassung.
Muudatusettepanek
30
Artikkel 10
Ühinemise avalikustamine avalikus registris, kus tuleb hoiustada iga ühinemises osaleva äriühingu dokumendid, määratakse liikmesriigi õiguse järgi, millele ühinevad äriühingud allusid.
Iga liikmesriigi õiguse järgi, millele ühinevad äriühingud allusid, määratakse asjaomase riigi territooriumi osas, millises vormis ühinemise teostamine vastavalt direktiivi 68/151/EMÜ artiklile 3 avalikus registris, kus iga ühinemises osalev äriühing oma dokumendid hoiustama pidi, avalikustatakse.
Register, kus piiriülesel ühinemisel tekkiv äriühing registreeritakse, teatab viivitamatult registrile, kus iga osalev äriühing oma dokumendid hoiustama pidi, et piiriülene ühinemine on jõustunud.
Eelneva kande kustutamine toimub vajadusel nimetatud teate laekumisel, kuid mitte varem.
Begründung
Der neue Satz 2 regelt die Verpflichtung zur Meldung des Wirksamwerdens der Verschmelzung durch die beteiligten Register.
Ferner wird klargestellt, dass erst bei Eingang dieser Meldung die Löschung der früheren Eintragung erfolgen darf.
Muudatusettepanek
31
Artikli 11 lõike 1 sissejuhatus ja punkt a
1.
Vastavalt artikli 1 esimese taande punktis a lõpule viidud ühinemisega kaasneb alates artiklis 9 nimetatud ajahetkest järgnev:
a) iga ühendatava äriühingu kõik varad ja kohustused lähevad universaalõigusjärgluse korras üle ühendavale äriühingule.
1.
Vastavalt artikli 1 lõigu 2 esimese taande punktidele a ja c lõpule viidud ühinemisega kaasneb alates artiklis 9 nimetatud ajahetkest järgnev:
a) ühendatava äriühingu kõik varad ja kohustused lähevad üle ühendavale äriühingule.
Begründung
Rein redaktionelle Anpassung.
Muudatusettepanek
32
Artikli 11 lõike 2 sissejuhatus ja punkt a
2.
Vastavalt artikli 1 esimese taande punktile b lõpule viidud ühinemine toob alates artiklis 9 nimetatud ajahetkest kaasa järgmist:
2.
Vastavalt artikli 1 lõigu 2 esimese taande punktile b lõpule viidud ühinemine toob alates artiklis 9 nimetatud ajahetkest kaasa järgmist:
a) iga ühendatava äriühingu kõik varad ja kohustused lähevad universaalõigusjärgluse korras üle uuele äriühingule.
a) ühinevate äriühingute kõik varad ja kohustused lähevad üle uuele äriühingule.
Begründung
Rein redaktionelle Anpassung.
Muudatusettepanek
33
Artikli 11 lõige 3
3.
Kui liikmesriik näeb äriühingute ühinemise korral käesoleva direktiivi tähenduses ette erilised formaalsused ühinevate äriühingute poolt üle antud teatud varade, õiguste ja kohustuste ülekandmise õigusliku kehtivuse osas kolmandate isikute suhtes, siis on need formaalsused kohustatud täitma ühinemisel tekkinud äriühing.
3.
Kui liikmesriik näeb äriühingute piiriülese ühinemise korral käesoleva direktiivi tähenduses ette erilised formaalsused ühinevate äriühingute poolt üle antud teatud varade, õiguste ja kohustuste ülekandmise õigusliku kehtivuse osas kolmandate isikute suhtes, siis on need formaalsused kohustatud täitma ühinemisel tekkiv äriühing.
Begründung
Rein redaktionelle Anpassung.
Muudatusettepanek
34
Artikli 11 lõige 3 a (uus)
3 a.
Piiriülese ühinemise jõustumise ajahetkel lähevad töölepingute või töösuhete alusel kehtivad ühinevate äriühingute õigused ja kohustused piiriülese ühinemise jõustumise järgselt üle piiriülesel ühinemisel tekkivale äriühingule niipea, kui piiriülene ühinemine jõustub.
Begründung
Es erscheint sinnvoll, klarzustellen, dass die zum Zeitpunkt des Wirksamwerdens der Veschmelzung bestehenden Rechte und Pflichten aufgrund von Arbeitsverträgen oder Beschäftigungsverhältnissen auf die neue Gesellschaft übergehen, sobald die Verschmelzung wirksam wird.
Muudatusettepanek
35
Artikli 11 lõige 3 b (uus)
3 b.
Ühendava äriühingu osasid ei vahetata ühendatava äriühingu osade vastu, kui need
a) kas ühendavale äriühingule endale või küll enda nimel, kuid ühendava äriühingu ülesandel tegutsevale isikule
b) või ühendatavale äriühingule endale või küll enda nimel, kuid ühendatava äriühingu ülesandel tegutsevale isikule
kuuluvad.
Muudatusettepanek
36
Artikkel 13
1.
Kui piiriülene ühinemine viiakse läbi ühendamisena äriühingu poolt, millele kuuluvad äriühingu kõik osad, mis annavad hääleõiguse teise ühendatava äriühingu üldkoosolekul, siis artikli 3 lõike 1 punktid b ja c, artikkel 5 ja artikli 11 lõike 1 punkt b kohaldamisele ei kuulu.
1.
Kui piiriülene ühinemine viiakse läbi ühendamisena äriühingu poolt, millele kuuluvad ühendatava(te) äriühingu(te) kõik osad ja kõik muud väärtpaberid, mis annavad hääleõigused üldkoosolekul, siis:
- artikli 3 lõike 1 punktid b, c ja d, artikkel 5 ja artikli 11 lõike 1 punkt b kohaldamisele ei kuulu ja
- artikli 6 lõige 1 ei kuulu kohaldamisele ühendatava(te) äriühingu(te) suhtes.
2.
Kui ühinemise viib ühendamisena läbi äriühing, mis on vähemalt 90%, aga mitte kõikide teise äriühingu üldkoosolekul hääleõiguse andvate äriühingu osade omanik, siis on juhtimis- või haldusorgani aruanded, ühe või mitme sõltumatu eksperdi aruanded ning kontrollimiseks vajalikud dokumendid nõutavad ainult sel määral, nagu see on ette nähtud kas selle riigi õigusnormidega, millele ühendav äriühing allub, või ühendatava äriühingu jaoks määravate siseriiklike õigusnormidega.
2.
Kui ühinemise viib ühendamisena läbi äriühing, mis on vähemalt 90%, aga mitte kõikide ühendatava(te) äriühingu(te) üldkoosolekul hääleõiguse andvate osade ja muude väärtpaberite omanik, siis on sõltumatu eksperdi või sõltumatute ekspertide aruanded ning kontrollimiseks vajalikud dokumendid nõutavad ainult sel määral, nagu see on ette nähtud kas ühendava või ühendatava äriühingu jaoks määravate siseriiklike õigusnormidega.
Begründung
Redaktionelle Anpassung und Ergänzung.
Kompromissmuudatusettepaneku esitaja: Klaus-Heiner Lehne
Muudatusettepanek
37
Artikkel 14
1) Ilma et see piiraks alltoodud lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu suhtes selle registreeritud asukohaks olevas liikmesriigis kehtivaid töötajate osalemist käsitlevaid eeskirju (kui need on olemas).
2) Kui vähemalt ühe ühineva äriühingu keskmine töötajate arv kuue kuu jooksul enne piiriülese ühinemise ühinemislepingu avaldamist, nagu on sätestatud artiklis 4, on suurem kui 500 ja selles äriühingus on kasutusel ja toimib töötajaosalusega süsteem vastavalt direktiivi 2001/86/EÜ artikli 2 punktile k sätetele või kui piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu suhtes kohaldatavas siseriiklikus õiguses ei ole sätestatud
– vähemalt samal tasemel osalust nagu kasutatakse vastavates ühinevates äriühingutes ning mida mõõdetakse liikmete arvu alusel haldus- või järelevalveorganis või nende komiteedes või töötajaosaluse süsteemi kasutavate äriühingute üksustes, mis otsustavad kasumi otstarbe üle, või
– piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu koosseisulistele töötajatele, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis, samasuguseid osalusõigusi nagu on nendel töötajatel, kes töötavad liikmesriigis, kus piiriülesel ühinemisel tekkiv äriühing on registreeritud,
Kui vähemalt ühes ühinevas äriühingus kohaldatakse töötajate osalemise süsteemi ja kui ühinemisel tekkinud äriühingu suhtes kohaldatav riiklik õigus ei näe ette töötajate kohustuslikku osalemist, reguleeritakse ühinemisel tekkinud äriühingu töötajate osalemist ja nende kaasamist selliste õiguste määratlemisse liikmesriikides kooskõlas määruse (EÜ) nr 2157/2001 artikli 12 lõigete 2, 3 ja 4 põhimõtetele ja menetlustega ja direktiivi 2001/86/EÜ alljärgnevate sätetega:
siis piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu registreerimiskohaks olevas liikmesriigis kehtivaid eeskirju töötajaosaluse kohta (kui need on olemas) ei kohaldata.
Sellisel juhul reguleerivad töötajaosalust piiriülesel ühinemisel tekkivas äriühingus ja töötajate kaasamist selliste õiguste määratlemise liikmesriigid mutatis mutandis ja tehes seda vastavalt allolevatele lõigetele 3 kuni 6 ning kooskõlas põhimõtete ja menetlustega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2157/2001 artikli 12 lõigetes 2, 3 ja 4 ning direktiivi 2001/86/EÜ alljärgnevates sätetes:
a) artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3, lõike 4 esimese lõigu esimene taane ja teine lõik, lõige 5, lõike 6 esimene ja teine lõik ja lõige 7;
b) artikli 4 lõige 1, lõike 2 punkt g ja lõige 3;
c) artikkel 5;
d) artikkel 6;
e) artikli 7 lõige 1, lõike 2 esimese lõigu punkt b ja teine lõik ning lõige 3;
f) artiklid 8 kuni 12;
g) lisa 3. osa
a) artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3, lõike 4 esimese lõigu esimene taane ja teine lõik, lõige 5, lõike 6 esimene ja teine lõik, samuti lõiked 5 ja 7;
b) artikli 4 lõige 1, lõike 2 punktid a, g ja h, samuti lõige 3;
c) artikkel 5;
d) artikkel 6;
e) artikli 7 lõige 1, lõike 2 esimese lõigu punkt b ja teine lõik ning lõige 3; käesoleva direktiivi rakendamiseks tõstetakse vastavalt artikli 7 lõigu 2 esimese lõike punktis b standardeeskirjade rakendamiseks nõutavat protsentuaalset osakaalu vastavalt direktiivi 2001/86/EÜ lisa 3. osale 25 protsendilt 33 ühe kolmandiku protsendini.
f) artiklid 8, 10 ja 12;
g) artikli 13 lõige 4;
h) lisa 3. osa punkt b.
3) Ülaltoodud lõikes 2 osutatud põhimõtteid ja menetlusi sätestades:
– annavad liikmesriigid ühinevate äriühingute asjaomastele organitele õiguse valida ilma eelnevate läbirääkimisteta olukord, kus nende suhtes kohaldatakse ülaltoodud lõike 2 punktis h osutatud standardeeskirju, mis on sätestatud piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu registreerimiskohaks oleva liikmesriigi õiguses, ning pidada nendest eeskirjadest kinni alates äriühingu registreerimise kuupäevast;
– annavad liikmesriigid eriotstarbelisele läbirääkimisorganile õiguse otsustada kahe kolmandiku liikmete häälteenamusega, kes esindavad vähemalt kahte kolmandikku töötajatest – kaasa arvatud nende liikmete hääled, kes esindavad töötajaid vähemalt kahes eri liikmesriigis –, mitte alustada läbirääkimisi või lõpetada juba alustatud läbirääkimised ning toetuda piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu registreerimiskohaks olevas liikmesriigis kehtivatele eeskirjadele töötajaosaluse kohta;
– võivad liikmesriigid juhul, kui eelnevate läbirääkimiste järel kohaldatakse standardeeskirju, ning nendest eeskirjadest sõltumatult määrata töötajate usaldusisikute osakaalu piirmäära piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu haldusorganis.
Kui siiski ühes ühinevas äriühingus moodustasid töötajate usaldusisikud haldus- või järelevalveorgani koosseisust vähemalt ühe kolmandiku, ei või piirangu tulemuseks mingil juhul olla madalam töötajate usaldusisikute osakaal haldusorganis kui üks kolmandik.
4) Osalusõiguste laiendamine piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu teistes liikmesriikides töötavatele töötajatele, millele on osutatud ülaltoodud lõike 2 teises taandes, ei too kaasa mis tahes kohustusi nendele liikmesriikidele, kes otsustavad osalusõigust sel viisil laiendada, et võtta neid töötajaid arvesse töötajate osaluskünniste arvutamisel, millest lähtutakse osalusõiguste määratlemisel siseriiklikus õiguses.
5) Kui vähemalt üks ühinevatest äriühingutest kasutab töötajate osaluse süsteemi ja piiriülesel ühinemisel tekkivat äriühingut tuleb vastavalt ülaltoodud lõikes osutatud eeskirjadele juhtida sellise süsteemi alusel, on kõnealune äriühing kohustatud võtma sellise õigusliku vormi, mis võimaldab osalusõigusi rakendada.
6) Kui piiriülesel ühinemisel tekkivas äriühingus kasutatakse töötajate osaluse süsteemi, on kõnealune äriühing kohustatud rakendama meetmeid, et tagada töötajate osalusõiguste kaitse edaspidiste siseriiklike ühinemiste korral kolme aasta jooksul pärast ühinemise jõustumist ning kohaldades mutatis mutandis käesolevas artiklis sätestatud eeskirju.
Or. de
Begründung
Der Kompromissänderungsantrag verbindet die im Rechtsausschuss eingebrachten Änderungsanträge und entspricht gleichzeitig wörtlich dem im Rat gefundenen Kompromiss.
Muudatusettepanek
38
Põhjendus 14 a (uus)
Artikkel 14 a
Viie aasta möödumisel artikli 15 lõikes 1 nimetatud ajahetkest kontrollib komisjon käesolevat direktiivi selle kohaldamise käigus saadud kogemuste alusel ja teeb vajaduse korral ettepaneku see üle vaadata.
Begründung
Der neu eingefügte Artikel enthält die Verpflichtung der Kommission zur Überprüfung der Richtlinie nach fünf Jahren nach Inkrafttreten.
Muudatusettepanek
39
Artikli 15 lõigud 1 ja 2
Liikmesriigid kehtestavad nõutavad õigusnormid, et rakendada käesolev direktiiv hiljemalt kaheksateistkümne kuu jooksul pärast selle avaldamist.
Nad teatavad komisjonile viivitamatult nimetatud õigusaktide sõnastuse ja lisavad need käesoleva direktiivi vastavustabelisse.
Liikmesriigid kehtestavad nõutavad õigusnormid, mis on vajalikud , et täita käesolevat direktiivi hiljemalt kuni ... *) .
Nimetatud õigusnormide väljaandmisel viitavad liikmesriigid vahetult eeskirjades või märkusega ametliku avaldamise käigus käesolevale direktiivile.
Liikmesriigid reguleerivad nimetatud viitamise üksikasjad.
Kui liikmesriigid nimetatud õigusaktid välja annavad viitavad nad vahetult eeskirjades või märkusega ametliku avaldamise käigus käesolevale direktiivile.
Liikmesriigid reguleerivad nimetatud viitamise üksikasjad.
------------
* 24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
Begründung
Die Beifügung einer Entsprechungstabelle zur Mitteilung über die Umsetzung wurde aus diesem Artikel herausgenommen und in Erwägung 11 b (neu) aufgenommen.
BEGRÜNDUNG
Vorschlag der Kommission
Ziel der Richtlinie, ist es, eine wichtige Lücke im Gesellschaftsrecht zu schließen und die grenzüberschreitende Verschmelzung von Kapitalgesellschaften aus verschiedenen Mitgliedstaaten zu erleichtern.
Nach dem gegenwärtigen Stand des Gemeinschaftsrechts stellen die Unterschiede zwischen den einzelstaatlichen Rechtsordnungen, denen die fusionswilligen Gesellschaften unterliegen, ein Hindernis für grenzüberschreitende Verschmelzungen dar.
Je nach Mitgliedstaat sind fusionswillige Unternehmen teilweise gezwungen, zu komplexen, kostspieligen juristischen Konstruktionen zu greifen, die in der Regel die Auflösung der einbringenden Gesellschaft zur Folge haben, was hohe Kosten verursachen kann.
Mit der vorgeschlagenen Richtlinie, die für alle Kapitalgesellschaften (Aktiengesellschaften, GmbHs usw.) gilt, soll ein geeignetes Rechtsinstrument für grenzüberschreitende Verschmelzungen zur Verfügung gestellt werden.
Der Vorschlag richtet sich insbesondere an kleine und mittlere Unternehmen, denen das Statut der Europäischen Aktiengesellschaft aufgrund ihrer geringeren Größe und Kapitalausstattung keine zufriedenstellende Lösung bieten kann.
Der Vorschlag regelt die grenzüberschreitende Verschmelzung durch Aufnahme und die grenzüberschreitende Verschmelzung durch Gründung einer neuen Gesellschaft.
Grundsatz ist - sofern der Richtlinienvorschlag nichts anderes bestimmt - dass eine grenzüberschreitende Verschmelzung denselben Grundsätzen und Modalitäten folgt, die in den Mitgliedsstaaten für die Verschmelzung von Gesellschaften innerstaatlichen Rechts (innerstaatliche Verschmelzung) gelten.
Dieser Grundsatz wird, um dem grenzüberschreitenden Charakter Rechnung zu tragen, durch Vorschriften ergänzt, die sich an den für die Gründung einer SE geltenden Prinzipien und Modalitäten orientieren, soweit dies unbedingt erforderlich ist.
Der Schutz der Gläubiger, der Anleihegläubiger und der Inhaber von anderen Wertpapieren als Aktien, der Schutz der Minderheitsgesellschafter sowie der Schutz der Arbeitnehmer, soweit andere als Mitbestimmungsrechte betroffen sind, bestimmt sich nach dem jeweiligen innerstaatlichen Recht.
Die Vorschriften über die Mitbestimmung der Arbeitnehmer in einer aus einer grenzüberschreitenden Verschmelzung hervorgehenden Gesellschaft werden mit Artikel 14 der vorgeschlagenen Richtlinie im Wege der Verweisung auf die für die Verschmelzung geltenden Grundsätze und Modalitäten der SE-Verordnung (EG) Nr.2157/2001 und der SE-Richtlinie 2001/86/EG koordiniert.
Voraussetzung hierfür ist nach dem Vorschlag der Kommission, dass mindestens eine der an der Verschmelzung beteiligten Gesellschaften einem Mitbestimmungssystem unterliegt und das für die aus der grenzüberschreitenden Verschmelzung hervorgehende Gesellschaft maßgebende innerstaatliche Recht keine zwingende Mitbestimmung vorsieht.
Standpunkt des Rates
Am 25.11.
2004 hat der Rat eine Einigung zu dem Richtlinienvorschlag erzielt.
Hervorzuheben sind zunächst folgende Klarstellungen und Ergänzungen allgemeiner Art: Durchgehend wird der Begriff der "grenzüberschreitenden Verschmelzung" verwendet, der in dem neuen Absatz 1 von Artikel 1 definiert wird.
Eine Ausnahme für Organismen für gemeinsame Anlagen in Wertpapieren (OGAW) i.
S. d.
Artikels 1 der Richtlinie 85/6117EWG wurde aufgenommen.
Ferner wurde aufgenommen, dass die Mitgliedstaaten Genossenschaften vom Anwendungsbereich der Richtlinie ausschließen können.
Bezüglich der Regelung der Arbeitnehmermitbestimmung, bei der sich insbesondere die Frage stellt, wie mit grenzüberschreitenden Verschmelzungen zu verfahren ist, die zu einem Verlust oder einer Minderung von Mitbestimmungsrechten führen können, hat der Rat sich auf folgende Lösung verständigt:
Grundsätzlich gilt für die aus der grenzüberschreitenden Verschmelzung hervorgehende Gesellschaft die Mitbestimmungsregelung des Sitzstaates dieser neuen Gesellschaft.
Abweichend vom Vorschlag der Kommission gilt dieser Grundsatz dann nicht, wenn das für die neue Gesellschaft maßgebliche Recht nicht mindestens den gleichen Umfang an Mitbestimmung vorsieht, wie er in den beteiligten Gesellschaften existierte, oder wenn das für die neue Gesellschaft maßgebende Recht für die Arbeitnehmer in Betrieben der neuen Gesellschaft, die sich in anderen Mitgliedsstaaten befinden, nicht den gleichen Anspruch auf Ausübung von Mitbestimmungsrechten vorsieht wie für die Arbeitnehmer im Sitzstaat dieser Gesellschaft.
In diesen Fällen ist, wenn in einer der an der Verschmelzung beteiligten Gesellschaften durchschnittlich mehr als 500 Arbeitnehmer beschäftigt waren und in dieser Gesellschaft ein System der Arbeitnehmermitbestimmung galt, die Arbeitnehmer- Mitbestimmung in der neu gegründeten Gesellschaft Gegenstand von Verhandlungen nach dem Vorbild des SE-Statuts und der SE-Richtlinie.
Danach wird ein besonderes Verhandlungsgremium eingesetzt, das ein Mitbestimmungsmodell festlegen soll.
Kommt keine Einigung zustande, greift die Auffanglösung, wonach in der neuen Gesellschaft das weitreichendste Mitbestimmungsmodell unter den sich verschmelzenden Gesellschaften eingeführt wird, wenn die Mitbestimmung vor der Verschmelzung für mindestens ein Drittel der Arbeitnehmer insgesamt galt.
Die Mitgliedsstaaten können darüber hinaus für den Fall der Auffangregelung den Anteil der Arbeitnehmervertreter im Verwaltungsorgan der aus der grenzüberschreitenden Verschmelzung hervorgehenden Gesellschaft auf ein Drittel begrenzen.
Der neue Absatz 5 stellt darüber hinaus klar, dass die neue Gesellschaft in den dort genannten Fällen eine Rechtsform erhalten muss, die die Ausübung von Mitbestimmungsrechten ermöglicht.
Die Regelung des Artikel 14 wird ferner nach dem neuen Absatz 6 des Artikels 14 entsprechend angewandt, um die Mitbestimmungsrechte der Arbeitnehmer der aus der grenzüberschreitenden Verschmelzung hervorgehenden Gesellschaft im Falle nachfolgender innerstaatlicher Verschmelzungen während drei Jahren nach Wirksamwerden der grenzüberschreitenden Verschmelzung zu schützen.
Die Europäische Kommission hat die Einigung im Rat begrüßt.
In der Presseerklärung IP/04/1405 wird Kommissar Charlie McCreevy wie folgt zitiert: "Ich biete dem Europäischen Parlament meine uneingeschränkte Zusammenarbeit an, damit wir in dieser Sache weiter vorankommen.
Ich möchte dem niederländischen Ratsvorsitz meine Anerkennung für die Behandlung dieses Dossiers aussprechen und den Mitgliedstaaten für ihre Kompromissbereitschaft danken.
Dies ist ein wichtiger Schritt zur Neubelebung der Lissabon-Strategie.
Wir sind zuversichtlich, dass die Einigung im Rat vom Europäischen Parlament mitgetragen werden kann."
Haltung des Berichterstatters
Der Berichterstatter begrüßt den Vorschlag der Kommission als einen wichtigen Schritt zur Erleichterung der grenzüberschreitender Verschmelzung von Kapitalgesellschaften.
Der Berichterstatter teilt die Auffassung der Kommission, dass die vorgeschlagene Richtlinie ein geeignetes Rechtsinstrument für grenzüberschreitende Verschmelzungen zur Verfügung stellt, das insbesondere kleineren und mittleren Unternehmen zugute kommt, denen das Statut der europäischen Aktiengesellschaft keine zufriedenstellende Lösung bieten kann.
Der Berichterstatter begrüßt vom Grundsatz her auch den mit dem Richtlinienvorschlag gewählten Ansatz, die Mitbestimmung in der aus der grenzüberschreitenden Verschmelzung hervorgehenden Gesellschaft durch Verweisung auf die Grundsätze und Modalitäten der SE Verordnung und der SE- Richtlinie zu koordinieren.
Allerdings bedarf es nach Auffassung des Berichterstatters einiger Anpassungen und Ergänzungen, um den zwischen der SE und der aus einer grenzüberschreitenden Verschmelzung hervorgehenden Gesellschaft bestehenden Unterschieden Rechnung zu tragen.
Im Unterschied zur SE, für die aufgrund ihres EG-übergreifenden Charakters nicht das gegebenenfalls in ihrem Sitz-Mitgliedstaat geltende einzelstaatliche Mitbestimmungsrecht gilt, unterliegt die nach dem Richtlinienvorschlag aus der grenzüberschreitenden Verschmelzung hervorgehende Gesellschaft innerstaatlichem Recht.
Sowohl das Statut dieser Gesellschaft als auch das Mitbestimmungsrecht bestimmt sich damit nach dem in dem Sitz-Mitgliedsstaat anwendbaren innerstaatlichen Recht.
Der Berichterstatter begrüßt, dass die im Rat erzielte Einigung diese Unterschiede berücksichtigt und eine zufriedenstellende Lösung zur Verfügung stellt.
Darüber hinaus ist es ein besonderes Anliegen des Berichterstatters, durch Aufnahme eines entsprechenden Schwellenwertes kleinere und mittlere Unternehmen, die weniger als 500 Arbeitnehmer beschäftigen, von der Anwendung der Auffanglösung für die Mitbestimmung auszunehmen.
Der Berichterstatter begrüßt daher besonders, dass ein solcher Schwellenwert in der vom Rat erzielten Einigung aufgenommen worden ist.
Der vom Berichterstatter vorgelegte Kompromissänderungsantrag zu Artikel 14 sowie die übrigen Änderungsanträge des Berichterstatters orientieren sich an dem Text des Rates.
Der Bericht, wie er im Ausschuss angenommen worden ist, entspricht nunmehr fast vollständig dem Ratstext, mit Ausnahme von Artikel 3, in dessen Absatz 1 nach Buchstabe c) sowie nach Buchstabe g) jeweils ein weiterer Buchstabe betreffend die in den Verschmelzungsplan aufzunehmenden Angaben eingefügt worden ist, und in dessen Absatz 2 eine Ergänzung eingefügt worden ist im Hinblick auf die Vorlage des Berichts über die Auswirkungen der Verschmelzung auch an die Arbeitnehmer und ihre Vertreter
16.3.2005
TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS
õiguskomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist
(KOM(2003) 0703 – C5-0561/2003 – 2003/0277(COD) )
Arvamuse esitaja:
Raymond Langendries
KURZE BEGRÜNDUNG
Am 18.
Februar 2004 stimmte der Ausschuss für Beschäftigung fast einstimmig der Stellungnahme von Herrn Menrad zu dem Vorschlag der Kommission über die Verschmelzung von Kapitalgesellschaften aus verschiedenen Mitgliedstaaten zu.
Jetzt wo wir einen neuen Gesetzgeber haben, müssen wir erneut zu diesem Thema Stellung nehmen.
Der Verfasser der Stellungnahme beabsichtigt, auf Grund der Sachkenntnis von Herrn Menrad dessen Arbeit fortzusetzen und gleichzeitig die neuen Elemente, die in der Aussprache im Rat aufgekommen sind und den unerwartet schnellen Fortgang des Verfahrens im Rat zu berücksichtigen.
Das zentrale Problem: Beteiligung der Arbeitnehmer
Ziel der Richtlinie ist es, eine wichtige Lücke im Gesellschaftsrecht zu schließen, indem sie die Verschmelzung von Kapitalgesellschaften aus verschiedenen Mitgliedstaaten erleichtert.
Nach dem jetzigen Stand des Gemeinschaftsrechts lassen nicht alle Mitgliedstaaten derartige Fusionen zu.
Die Unterschiede zwischen den einzelstaatlichen Rechtsordnungen, denen die fusionswilligen Unternehmen unterliegen, sind mitunter so groß, dass die Gesellschaften zur Zeit auf komplizierte, kostspielige juristische Hilfskonstruktionen ausweichen müssen.
Dadurch wird eine solche Fusion häufig zu einem riskanten Unterfangen und verläuft nicht immer mit der gebotenen Transparenz und Rechtssicherheit.
Wenn Unternehmen aus verschiedenen Mitgliedstaaten fusionieren, verschwinden manche (oder sogar alle) von ihnen als eigenständige juristische Einheiten.
Die aus der Fusion vorgehende Gesellschaft kann aber frei wählen, wohin sie ihre eingetragene Niederlassung legt.
Die Vorschriften über die Beteiligung der Arbeitnehmer in einer aus einer grenzübergreifenden Verschmelzung hervorgegangenen Gesellschaft, an denen der erste Vorschlag zur 10.
Gesellschaftsrichtlinie von 1984 scheiterte, sollen nun im Wege dieses Richtlinienvorschlags geregelt werden.
Der Haupteinwand, der gegen die Verschmelzung von Gesellschaften aus verschiedenen Mitgliedstaaten vorgebracht wurde, war die Befürchtung, dieser Vorgang könne von Gesellschaften aus Mitgliedstaaten, die ein Mitbestimmungsrecht der Arbeitnehmer
Derartige Systeme bestehen sowohl im öffentlichen als auch im privaten Sektor in 12 von 25 EU-Mitgliedstaaten Deutschland, Österreich, Luxemburg, Tschechische Republik, Slowakei, Slowenien, Ungarn, Polen, die Niederlande, Dänemark, Schweden und Finnland.
In Frankreich, Irland, Malta, Litauen und Griechenland sind solche Praktiken nur für staatseigene Firmen vorgeschrieben.
Die anderen Mitgliedstaaten (GB, Italien, Belgien, Zypern, Estland, Lettland, Spanien und Portugal) haben keine Mitbestimmungsregeln. kennen, dazu missbraucht werden, sich dieser Mitbestimmungsregelung zu entziehen.
Der Verfasser der Stellungnahme schätzt ein, dass das Statut der Europäischen Gesellschaft
Verordnung 2157/2001/EG und Richtlinie 2001/86/EG. für diese Frage eine Antwort bietet und letztendlich die seit über 20 Jahren anhaltende Diskussion und den Stillstand beendet.
Die folgenden Vorschläge zum Vorschlag der Kommission werden als entscheidend angesehen:
Gemäß Artikel 14 des Kommissionsvorschlags regeln die Mitgliedstaaten die Mitbestimmung der Arbeitnehmer in der aus der Verschmelzung entstandenen Gesellschaft.
Wenn kein nationales Recht zur Mitbestimmung besteht und mindestens eine der verschmelzenden Gesellschaften einem Recht zur Mitbestimmung der Arbeitnehmer unterliegt, ist im Vorschlag der Kommission festgelegt, dass der in der SE-Verordnung und -Richtlinie mitbestimmungsrechtliche Bestandschutz gelten soll.
Dies würde jedoch nicht ebenso für eine Situation zutreffen, in der die durch die Mitgliedstaaten geregelte Mitbestimmung der Arbeitnehmer in der aus der Verschmelzung entstandenen Gesellschaft ein anderes Verhältnis oder ein anderes Niveau der Mitbestimmung festlegt, als die, die mindesten für die Arbeitnehmer einer der verschmelzenden Gesellschaften geregelt waren.
Somit regelt der geänderte Text des Artikel 14 Absatz 2, dass wenn die durch die Mitgliedstaaten geregelte Mitbestimmung der Arbeitnehmer in der aus der Verschmelzung entstandenen Gesellschaft kein Niveau der Mitbestimmung festlegt, das dem bisherigen Niveau der Mitbestimmung der Arbeitnehmer der verschmelzenden Gesellschaften entspricht, die SE-Regelungen zur Anwendung kommen.
Auch dem Schutz des Mitbestimmungsrechte der Arbeitnehmer einer fusionierenden Gesellschaft, die in einem Mitgliedstaat nach der Verschmelzung Arbeitnehmer einer neuen Gesellschaft mit Sitz in einem anderen Mitgliedstaat werden, in dem das Recht des ersten Mitgliedstaats zur Mitbestimmung der Arbeitnehmer nicht geregelt ist, muss gewährleistet werden.
Der für Artikel 14 Absatz 2 und Artikel 14 Absatz 4 vorgeschlagene geänderte Text soll eine Ausgewogenheit zwischen den in einem Mitgliedstaat geregelten Arbeitnehmerrechten und den Schwellen des einzelstaatlichen Rechtes herstellen.
Die Dauer von Verhandlungen kann unter bestimmten Bedingungen abschreckend für grenzüberschreitende Verschmelzungen sein.
Deshalb sollte eine Anpassung des Verfahrens im Rahmen des SE-Modells geprüft werden, welches es den verschmelzenden Gesellschaften ermöglichen würde, ohne vorherige Verhandlungen direkt die Standardregelungen anzuwenden (Artikel 14 Absatz 3 erster Spiegelstrich).
Ebenso kann, wenn ein besonderes Verhandlungsgremium (SNB) gebildet wurde, dieses SNB beschließen, dass gemäß bestimmten Regelungen das Mitbestimmungsrecht der aus der Verschmelzung entstehenden Gesellschaft zur Anwendung kommt.
Diese Verfahren ist analog dem in der SE-Richtlinie angewandten und ist in Artikel 14 Absatz 3 zweiter Spiegelstrich festgelegt.
Der Verfasser der Stellungnahme empfiehlt, dass die aus der Verschmelzung entstehende Gesellschaft eine Rechtsform annehmen muss, die eine Arbeitnehmerbeteiligung ermöglicht.
Der vorgeschlagene geänderte Text in Artikel 14 Absatz 5 dient diesem Zweck.
Der Vorschlag der Kommission hat die Möglichkeit nicht berücksichtigt, in der die Arbeitnehmer im Ergebnis einer Verschmelzung mit einer anderen Gesellschaft in ein und dem selben Mitgliedstaat ihre Beteiligungsrechte verlieren.
Der Vorschlag des Verfassers der Stellungnahme zum Artikel 14 Absatz 6 basiert auf Artikel 11 der SE-Richtlinie und regelt die Maßnahmen zum Schutz der erworbenen Mitbestimmungsrechte im Zusammenhang mit grenzübergreifenden Verschmelzungen.
Der vorgeschlagene Artikel 14 Absatz 3 dritter Spiegelstrich zielt darauf ab, die Lage in den Mitgliedstaaten zu berücksichtigen, in denen ausschließlich monistische Verwaltungssysteme bestehen.
Wenn es den Mitgliedstaaten nicht gestattet war, eine Höchstbeteiligung von einem Drittel der Mitglieder des Verwaltungsrates bestehend aus Vertretern der Arbeitnehmer festzulegen, könnte die Umsetzung der Standardregelungen zu Situationen führen, in denen die Hälfte des Verwaltungsrates aus Vertretern der Arbeitnehmer bestehen würde, da dieses Verhältnis in einem der Aufsichtsräte der verschmelzenden Gesellschaften bestanden hat.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Tööhõive ja sotsiaalkomisjon palub vastutaval õiguskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 9 a (uus)
9 a) Tuleks sätestada, et töötajate usaldusisikutele tagatakse nende ülesannete täitmisel samasugune kaitse ja tagatised, nagu on töötajate usaldusisikutel tööle võtva riigi õigusaktide ja/või tavade alusel.
Neid ei tohiks nende seadusliku tegevuse tõttu mingil viisil diskrimineerida ning seoses vallandamise ja muude sanktsioonide tuleks tagada neile piisav kaitse vastavalt riiklikele tavadele.
Neid ei tohi oma õiguspärase ülesannete täitmise pärast diskrimineerida ning neile tuleb tagada vastavalt rahvuslikele tavadele asjakohane kaitse vallandamise ja teiste sanktsioonide vast .
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 10 a (uus)
10 a) Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks mõjutada muid kehtivaid töötajate kaasamist puudutavaid õigusi ega muid olemasolevaid esindusstruktuure, mis on ette nähtud ühenduse ja siseriiklike õigusaktide ja tavadega.
Käesoleva direktiivi põhiprintsiip ja deklareeritud eesmärk on tagada töötajate omandatud õigused olla kaasatud äriühingu otsuste tegemisse.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 11
11) Kui vähemalt üks piiriüleses ühinemises osalev äriühing tegutseb töötajaosalusega süsteemi alusel ning kui liikmesriigis, kus on ühinemisel tekkiva äriühingu registreeritud asukoht, ei ole seadusega kehtestatud kohustusliku töötajaosaluse nõuet, tuleb piiriülesel ühinemisel loodud äriühingu töötajate osalemist ja nende kaasamist selliste õiguste määratlemisse reguleerida.
Aluseks tuleks võtta põhimõtted ja menetluskord, mis on sätestatud nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu põhikirja kohta ning nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja.
11) Kui liikmesriigis, kus on piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu asukoht, ei ole seadusega kehtestatud samasugust töötajaosaluse taset, nagu rakendati ühinevates äriühingutes (sealhulgas nõukogu otsuseid tegevates komiteedes), tuleb töötajaosalust piiriülesel ühinemisel tekkivas äriühingus uuesti reguleerida.
Aluseks võetakse põhimõtted ja menetluskord, mis on sätestatud nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu põhikirja kohta ning nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja, kuid neid võidakse muuta, kui seda peetakse vajalikuks, sest ühinemise tulemusel loodav äriühing tegutseb selle liikmesriigi seaduste järgi, kus on äriühingu registreeritud asukoht.
Liikmesriigid võivad kooskõlas direktiivi 2001/86/EÜ artikli 3 lõike 2 punktiga b ühinemises põhjendamatute viivituste vältimiseks tagada viivitamatu läbirääkimiste alustamise artikli 14 alusel .
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 11 a (uus)
11 a) Selleks, et määrata kindlaks asjaomastes ühinevates äriühingutes rakendatavat töötajaosaluse taset, tuleks samuti arvesse võtta töötajate osakaalu töötajaosalusega süsteemi kasutatavate äriühingute kasumit tootvaid üksuseid hõlmavas juhtimisrühmas.
Muudatusettepanek
5
Artikli 3 lõike 1 punkt c a (uus)
c a) ühinemise mõju tööhõivele,
Muudatusettepanek
6
Artikli 3 lõike 1 punkt g a (uus)
g a)ühinevate äriühingute töötajate või nende usaldusisikute arvamus,
Muudatusettepanek 7
Artikli 3 lõige 2
2.
Lisaks lõikes 1 loetletud punktidele võivad ühinevad äriühingud ühise kokkuleppega lisada ühisesse ühinemislepingusse täiendavaid punkte.
2.
Iga ühineval äriühingu juhtimis- või haldusorgan koostab osanikele mõeldud aruande, milles selgitatakse ja põhjendatakse piiriülese ühinemise õiguslikke ja majanduslikke aspekte ning selgitatakse piiriülese ühinemise mõju osanikele, võlausaldajatele ja töötajatele.
Aruanne tehakse osanikele, töötajatele ja viimaste usaldusisikutele kättesaadavaks hiljemalt üks kuu enne artiklis 6 nimetatud üldkoosoleku kuupäeva.
Begründung
Es ist ein grundlegendes Recht der Arbeitnehmer und ihrer Vertreter, über die (meistens äußerst komplexen, unsicheren und weitreichenden) Konsequenzen einer grenzüberschreitenden Verschmelzung unterrichtet zu werden.
Muudatusettepanek 8
Artikli 6 lõige 1
1.
Olles arvesse võtnud artiklis 5 osutatud ekspertide aruandeid, kiidab iga ühineva äriühingu üldkoosolek piiriülese ühinemise ühise lepingu heaks.
1.
Olles arvesse võtnud artiklis 5 osutatud ekspertide aruandeid ja ühinevate äriühingute töötajate või nende usaldusisikute aruandes väljendatud arvamust , kiidab iga ühineva äriühingu üldkoosolek piiriülese ühinemise ühise lepingu heaks.
Muudatusettepanek 9
Artikli 7 lõige 2
2.
Pädevad asutused väljastavad igas asjaomases liikmesriigis igale ühinevale äriühingule, mille suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigust, tõendi, mis kinnitab lõplikult ühinemiseelsete toimingute ja formaalsuste nõuetekohast täitmist.
2.
Lõigus 1 osutatud asutused väljastavad igas asjaomases liikmesriigis igale ühinevale äriühingule, tõendi, mis kinnitab lõplikult ühinemiseelsete toimingute ja formaalsuste nõuetekohast täitmist ning töötajate õiguste kaitsmist.
Muudatusettepanek
10
Artikli 8 lõige 1
Iga liikmesriik määrab asutused, mis on pädevad kontrollima ühinemise seaduslikkust protseduuri selles osas, mis käsitleb ühinemise läbiviimist, ja vajaduse korral ühinemise käigus uue äriühingu loomist, kui ühinemisel loodud äriühingu suhtes kohaldatakse siseriiklikku õigust.
Nimetatud asutused kontrollivad eelkõige, et ühinevad äriühingud on kiitnud heaks piiriülese ühinemise ühise lepinguprojekti ja et töötajaosaluse kord on määratud kindlaks kooskõlas artikliga 14.
Iga liikmesriik määrab asutused, mis on pädevad kontrollima ühinemise seaduslikkust protseduuri selles osas, mis käsitleb ühinemise läbiviimist, ja vajaduse korral ühinemise käigus uue äriühingu loomist, kui ühinemisel loodud äriühingu suhtes kohaldatakse siseriiklikku õigust.
Nimetatud asutused kontrollivad eelkõige, et ühinevad äriühingud on kiitnud heaks piiriülese ühinemise ühise lepinguprojekti ja et töötajaosaluse kord on määratud kindlaks kooskõlas artikliga 14; vastasel juhul ei saa ühinemine aset leida.
Muudatusettepanek
11
Artikkel 14
1) Ilma et see piiraks alltoodud lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu suhtes selle registreeritud asukohaks olevas liikmesriigis kehtivaid töötajate osalemist käsitlevaid eeskirju (kui need on olemas).
2) Kui vähemalt ühe ühineva äriühingu keskmine töötajate arv kuue kuu jooksul enne piiriülese ühinemise ühinemislepingu avaldamist, nagu on sätestatud artiklis 4, on suurem kui 500 ja selles äriühingus on kasutusel ja toimib töötajaosalusega süsteem vastavalt direktiivi 2001/86/EÜ artikli 2 punktile k sätetele või kui piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu suhtes kohaldatavas siseriiklikus õiguses ei ole sätestatud
– vähemalt samal tasemel osalust nagu kasutati asjaomastes ühinevates äriühingutes, mõõdetuna töötajate osakaaluna haldus- või järelevalveorganis või nende komiteedes või nende juhtrühmas, mis hõlmab äriühingu kasumit tootvaid üksusi, mille suhtes kohaldatakse töötajaosalust, või
– piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu koosseisulistele töötajatele, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis, samasuguseid osalusõigusi nagu on nendel töötajatel, kes töötavad liikmesriigis, kus piiriülesel ühinemisel tekkiv äriühing on registreeritud,
Kui vähemalt ühes ühinevas äriühingus kasutatakse töötajaosalusega süsteemi ja kui ühinemise tulemusena loodud äriühingu suhtes kohaldatavas siseriiklikus õiguses ei ole sätestatud kohustuslikku töötajaosalust, siis reguleerivad töötajaosalust ühinemise tulemusel loodavas äriühingus ja töötajate kaasamist selliste õiguste määratlemisse liikmesriigid, tehes seda kooskõlas põhimõtete ja menetluskorraga, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2157/2001 artikli 12 lõigetes 2, 3 ja 4 ning direktiivi 2001/86/EÜ alljärgnevates sätetes:
siis piiriülesel ühinemisel teekiva äriühingu registreerimiskohaks olevas liikmesriigis kehtivaid eeskirju töötajaosaluse kohta (kui need on olemas) ei kohaldata.
Sellisel juhul reguleerivad töötajaosalust piiriülese ühinemise tulemusena loodavas äriühingus ja töötajate kaasamist selliste õiguste määratlemisse liikmesriigid vastavalt allolevatele lõigetele 3 kuni 6 ning kooskõlas põhimõtete ja menetlustega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2157/2001 artikli 12 lõigetes 2, 3 ja 4 ning direktiivi 2001/86/EÜ alljärgnevates sätetes:
a) artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3, lõike 4 esimese lõigu esimene taane ja teine lõik, lõige 5, lõike 6 esimene ja teine lõik ning lõige 7;
a) artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3, lõike 4 esimese lõigu esimene taane ja teine lõik, lõige 5, lõike 6 esimene ja teine lõik, samuti lõiked 5 ja 7;
b) artikli 4 lõige 1, lõike 2 punkt g ja lõige 3;
b) artikli 4 lõige 1, lõike 2 punktid a, g ja h, samuti lõige 3;
c) artikkel 5;
c) artikkel 5;
d) artikkel 6;
d) artikkel 6;
e) artikli 7 lõige 1, lõike 2 esimese lõigu punkt b ja teine lõik ning lõige 3;
e) artikli 7 lõige 1, lõike 2 esimese lõigu punkt b ja teine lõik ning lõige 3;
f) artiklid 8 kuni 12;
f) artiklid 8, 10 ja 12;
g) artikli 13 lõige 4;
g) lisa 3. osa
h) lisa 3. osa esimese lõik ja punkt b .
3.
Ülaltoodud lõikes 2 osutatud põhimõtteid ja menetluskorda reguleerides:
– annavad liikmesriigid ühinevate äriühingute asjaomastele organitele õiguse valida ilma eelnevate läbirääkimisteta olukord, kus nende suhtes kohaldatakse ülaltoodud lõike 2 punktis h osutatud standardeeskirju, mis on sätestatud piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu registreerimiskohaks oleva liikmesriigi õiguses, ning pidada nendest eeskirjadest kinni alates äriühingu registreerimise kuupäevast;
– annavad liikmesriigid eriotstarbelisele läbirääkimisorganile õiguse otsustada kahe kolmandiku liikmete häälteenamusega, kes esindavad vähemalt kahte kolmandikku töötajatest – kaasa arvatud nende liikmete hääled, kes esindavad töötajaid vähemalt kahes eri liikmesriigis –, mitte alustada läbirääkimisi või lõpetada juba alustatud läbirääkimised ning toetuda piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu registreerimiskohaks olevas liikmesriigis kehtivatele eeskirjadele töötajaosaluse kohta;
– võivad liikmesriigid juhul, kui eelnevate läbirääkimiste järel kohaldatakse standardeeskirju, milles nähakse ette töötajate usaldusisikute suurem osakaal piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu haldusorganis, nendest eeskirjadest sõltumatult piirata töötajate usaldusisikute osakaalu ühele kolmandikule, kui kõnealuse äriühingu suhtes kohaldatavas siseriiklikus õiguses ei ole ette nähtud topeltnõukogu süsteemi võimalust.
4.
Osalusõiguste laiendamine piiriülesel ühinemisel tekkiva äriühingu teistes liikmesriikides töötavatele töötajatele, millele on osutatud ülaltoodud lõike 2 teises taandes, ei too kaasa mis tahes kohustusi nendele liikmesriikidele, kes otsustavad osalusõigust sel viisil laiendada, et võtta neid töötajaid arvesse töötajate osaluskünniste arvutamisel, millest lähtutakse osalusõiguste määratlemisel siseriiklikus õiguses.
5.
Kui vähemalt üks ühinevatest äriühingutest kasutab töötajate osaluse süsteemi ja piiriülesel ühinemisel tekkivat äriühingut tuleb vastavalt ülaltoodud lõikes osutatud eeskirjadele juhtida sellise süsteemi alusel, on kõnealune äriühing kohustatud võtma sellise õigusliku vormi, mis võimaldab osalusõigusi rakendada.
6.
Kui piiriülesel ühinemisel tekkivas äriühingus kasutatakse töötajate osaluse süsteemi, on kõnealune äriühing kohustatud rakendama meetmeid, et tagada töötajate osalusõiguste kaitse edaspidiste siseriiklike ühinemiste korral kolme aasta jooksul pärast ühinemise jõustumist ning kohaldades mutatis mutandis käesolevas artiklis sätestatud eeskirju.
7.
Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida edaspidiste siseriiklike ühinemiste kuritarvitamist töötajatelt töötajate osaluse õiguste äravõtmiseks või selliste õiguste andmisest keeldumiseks.
Muudatusettepanek 12
Põhjendus 14 a (uus)
Artikkel 14 a
1.
Käesolev direktiiv ei piira siseriiklikus õiguses sätestatud muid õigusi teabele, konsulteerimisele ja osalemisele.
2.
Käesoleva direktiivi rakendamine ei ole piisav põhjus tagasiminekuks, võrreldes juba saavutatud olukorraga igas liikmesriigis ning võrreldes töötajate kaitse üldise tasemega valdkondades, mille suhtes direktiivi kohaldatakse.
Begründung
Um klarzustellen, dass es den Mitgliedstaaten freisteht, strengere Schutzvorschriften beizubehalten und einzuführen, und sie die Umsetzung nicht für einen Rückschritt nutzen sollten, werden die üblichen Vorschriften in arbeitsrechtlichen Richtlinien eingeführt.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist
Viited
KOM(2003)0703 – C5-0561/2003 – 2003/0277(COD)
Vastutav komisjon
JURI
Nõuandev komisjon
istungil teada andmise kuupäev
EMPL
16.9.2004
Tõhustatud koostöö
Ei
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Raymond Langendries 27.10.2004
Arutamine komisjonis
31.1.2005
15.3.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
16.3.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
33
1
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Jean-Luc Bennahmias, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Stephen Hughes, Karin Jöns, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ana Mato Adrover, Csaba Őry, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Jacek Protasiewicz, José Albino Silva Peneda, Anne Van Lancker
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Françoise Castex, Magda Kósáné Kovács, Lasse Lehtinen, Elisabeth Schroedter, Patrizia Toia
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (art 178 lg 2)
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb erinevate liikmesriikide kapitaliühingute ühinemist
Viited
KOM(2003)0703 – C5‑0561/2003 – 2003/0277(COD)
Õiguslik alus
art 251 lg 2 ja art 44 lg 1 (EÜ)
Menetlusalus
art 51
EPle esitamise kuupäev
18.11.2003
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
JURI 16.9.2004
Nõuandev komisjon / Nõuandvad komisjonid istungil teada andmise kuupäev
ECON 16.9.2004
EMPL 16.9.2004
IMCO 16.9.2004
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
ECON 21.2.2005
IMCO 31.8.2004
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Klaus-Heiner Lehne 14.9.2004
Aseraportöör(id)
Lihtsustatud menetlus otsuse kuupäev
Õigusliku aluse vaidlustamine JURI arvamuse kuupäev
Rahaeraldise määra muutmine BUDG arvamuse kuupäev
Konsulteerimine Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega istungil otsuse tegemise kuupäev
30.4.2004
Konsulteerimine regioonide komiteega istungil otsuse tegemise kuupäev
Arutamine komisjonis
7.10.2004
24.11.2004
7.3.2005
Vastuvõtmise kuupäev
31.3.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
24
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Maria Berger, Marek Aleksander Czarnecki, Bert Doorn, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Katalin Lévai, Antonio Masip Hidalgo, Hans-Peter Mayer, Viktória Mohácsi, Aloyzas Sakalas, Francesco Enrico Speroni, Daniel Stroz, Andrzej Jan Szejna, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Janelly Fourtou, Jean-Paul Gauzès, Kurt Lechner, Evelin Lichtenberger, Michel Rocard, Alexander Nuno Alvaro, Ingo Schmitt, József Szájer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (art 178 lg 2)
Elisabeth Jeggle
Esitamise kuupäev – A6
8.4.2005
A6-0089/2005
Märkused
...
