A6-0294/2008
7.7.2008
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013)
(KOM(2007)0395 – C6‑0228/2007 – 2007/0145(COD))
Kultuuri- ja hariduskomisjon
Raportöör:
Marielle De Sarnez
Arvamuse koostajad(*):
Samuli Pohjamo , väliskomisjon,
Alessandro Battilocchio , arengukomisjon
(*) Menetlus kaasatud komisjonide osalusel – kodukorra artikkel 47
PE 404.768v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud teksti muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse muudetud tekst paksus kaldkirjas .
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida komisjoni ettepanekus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Välja jäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
SISUKORD
lk
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................57
väliskomisjonI ARVAMUS .............................................................................................62
arengukomisjonI ARVAMUS ........................................................................................70
eelarvekomisjonI ARVAMUS .......................................................................................84
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS .........................................................93
naiste õiguste j a soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS .......103
MENETLUS............................................................................................................................112
(*) Menetlus kaasatud komisjonide osalusel – kodukorra artikkel 47
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013)
( KOM(2007)0395 – C6‑0228/2007 – 2007/0145(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2007)0395 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 149 lõiget 4, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0228/2007 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6‑0294/2008 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. on seisukohal, et õigusakti ettepanekus osutatud rahastamispakett peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a ülemmääraga, ja rõhutab, et iga-aastast summat puudutav otsus tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
Kokkulepet on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/371/EÜ (ELT L 128, 16.5.2008, lk 8). punktile 37;
3. märgib, et Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse volitused ei hõlma programmi Erasmus Mundus kavandatavat pikendamist; rõhutab, et programmi rakendamine kõnealuse rakendusameti poolt on võimalik üksnes pärast nõuetekohaselt heakskiidetud volituste pikendamist kooskõlas kehtivate õigusnormidega;
4. märgib, et programmi 2. meetme rahastamiseks kavandatud soovituslik 460 miljoni euro suurune üldsumma kaetakse asjaomaste välispoliitika vahendite rahastamispakettidest;
5. rõhutab, et 2. meetme raames ette nähtud tegevuste rahastamine ei tohi kahjustada teisi asjaomastest vahenditest finantseeritavaid tegevusi; kordab oma seisukohta, et uusi meetmeid tuleks ELi eelarvest rahastada üksnes juhul, kui nende jaoks eraldatakse täiendavaid vahendeid; palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aastaaruanne, mis sisaldaks üksikasjalikke andmeid 2. meetme tegevuste kohta ning nende jaotust rahastamisvahendite ja asjaomaste piirkondade ja riikide lõikes;
6. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
7. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile .
Muudatusettepanek 1
Ettepanek võtta vastu otsus
Pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse programm Erasmus Mundus 2009–2013 kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu
Muudatusettepanek 2
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2 a) Uues programmis võetakse arvesse programmi 2004–2008 põhimõtteid kvaliteedi osas.
Seeläbi loodetakse pakutavate õpingute kvaliteedi, üliõpilaste vastuvõtu kvaliteedi ja ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimeliste stipendiumide süsteemiga ligi meelita da kolmandate riikide kõige paremaid üliõpilasi.
Muudatusettepanek 3
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 2 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2 b) Läbirääkimistel välisabi rahastamise vahendite ning eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle saavutasid Euroopa Parlament ja komisjon demokraatliku kontrolli ning välistegevuse sidususe küsimuses rea kokkuleppeid, mis on esitatud institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud deklaratsioonides.
Konsultatsiooniprotsess ja dialoog Euroopa Parlamendiga toimuvad vastavalt parlamendi õigusele, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta o tsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,¹ ja eelkõige vastavalt selle artiklile 8.
___________________________________
1 EÜT L 184, 17.7.1999, lk.
23.
Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200 , 22.7.2006, lk 11).
Selgitus
Kokkulepe uute välisabi rahastamise vahendite üle (Euroopa naabruse ja partnerluse instrument, stabiliseerimisvahend ja ühinemiseelne rahastamisvahend) annab Euroopa Parlamendile ühenduse abi rakendamisel suurema kontrolli.
Muudatusettepanek 4
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 7
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(7) Kolmandatele riikidele suunatud kõrgharidusalase koostööprogrammi põhieesmärgid on Euroopa kõrghariduse kvaliteedi tõstmine, rahvastevahelise mõistmise parandamine ning kõrghariduse valdkonnas kolmandate riikide jätkusuutlikule arengule kaasaaitamine, vältides ajude äravoolu ning soosides ebasoodsas olukorras olevaid rühmi .
Kõige tõhusamateks vahenditeks nende eesmärkide saavutamisel kvaliteediprogrammi raames on hästi integreeritud õppeprogrammid kraadiõppe tasandil, koostööalased partnerlussuhted kolmandate riikidega, stipendiumid kõige andekamatele üliõpilastele ning projektid Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse tõstmiseks maailmas.
(7) Kolmandatele riikidele suunatud kõrgharidusalase koostööprogrammi põhieesmärgid on Euroopa kõrghariduse kvaliteedi tõstmine, rahvastevahelise mõistmise parandamine ning kolmandate riikide kõrghariduse jätkusuutlikule arengule kaasaaitamine, vältides ajude äravoolu.
Kõige tõhusamateks vahenditeks nende eesmärkide saavutamisel kvaliteediprogrammi raames on hästi integreeritud õppeprogrammid kraadiõppe tasandil ja kõigil muudel haridusastmetel , koostööalased partnerlussuhted kolmandate riikidega, stipendiumid kõige andekamatele üliõpilastele ning projektid Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse tõstmiseks maailmas.
Programmi hindamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu selle võimalikule mõjule ajude äravoolule ja asjaomaste inimeste sotsiaal-majanduslikule taustale.
Muudatusettepanek 555
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 7 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(7 a) Et tagada programmis osalejatele kvaliteetne elukorraldus ja vastuvõtmine, tuleks lihtsustada nende haldusformaalsusi ning julgustada seega liikmesriike uurima võimalusi kehtestada Erasmus Munduse programmis osalejate jaoks eriviisa praegu läbivaatam isel oleva määruse raames, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri.
Selgitus
Oluline on lihtsustada Euroopa Liidus õppivate kolmandate riikide üliõpilaste viisade saamist.
Parim võimalus selleks on võimaldada neil saada õpingute ajaks Erasmus Munduse programmis osalevate üliõpilaste jaoks ette nähtud eriviisa.
Muudatusettepanek 6
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(9) Ühenduse tegevuse prioriteediks kõrghariduse valdkonnas peaks olema keelte ja keelelise mitmekesisuse õpetamise ja õppimise soodustamine.
Keelte õpetamine ja õppimine on kolmandate riikide suhtes erilise tähtsusega.
(9) Ühenduse tegevuse prioriteediks kõrghariduse valdkonnas on vähemalt kahe keele õpetamise ja õppimise ning keelelise mitmekesisuse soodustamine.
Keelte õpetamine ja õppimine on kolmandate riikide , samuti neisse riikidesse minevate Euroopa üliõpilaste suhtes erilise tähtsusega.
Muudatusettepanek 7
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 9 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(9 a) Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) eesmärke tuleks edendada ka kõrghariduse valdkonnas haridusalase tegevuse ja programmide kaudu.
Selgitus
Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) eesmärgid puudutavad kogu Euroopa Liitu ja kõiki läbiviidavaid programme.
Sellest tulenevalt võiks parema tulemuslikkuse saavutamiseks sellel aastal kaasata multikultuursuse eesmärgid Erasmus Munduse programmi kaudu haridusprogrammide valdkonda.
Muudatusettepanek 8
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 10
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10) Komisjoni teatis „Euroopa maailmas – mõned praktilised ettepanekud sidususe, tõhususe ja nähtavuse lisamise kohta” 1 käsitleb Euroopa ees seisvaid väliseid väljakutseid ning samuti viise, kuidas kasutada olemasolevat sise- ja välispoliitikat senisest sidusamalt ja tõhusamal t.
Komisjoni teatises „ Lääne-Balkani riigid teel Euroopa Liitu: tugevdades stabiilsust ja suurendades heaolu” 1 on soovitatud laiendada kõnealusest regioonist pärit õppejõudude ja kõigil kõrgharidustasemel õppivate üliõpilaste liikuvuse võimalusi .
(10) Et t ugevdada Euroopa Liidu sidemeid Lääne-Balkani riikidega, tuleb pöörata erilist tähelepanu kõnealusest regioonist pärit üliõpilaste ja õppejõudude liikuvusele.
Tuleb soodustada nende riikide ülikoolide osalemist konsortsiumides ja partnerlussidemetes.
1 KOM (2006)0278.
Selgitus
Kandidaatriikide üliõpilastel ja ülikoolidel peab olema võimalik programmis aktiivselt osaleda, see annab võimaluse lisada nende õpingutele Euroopa mõõde ja soodustab nende tulevast integreerumist Euroopa Liitu.
Muudatusettepanek 9
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 10 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10 a) Euroopa ühiste väärtuste ning inimestevaheliste kontaktide edendamine Euroopa naabruspoliitika raames, eelkõige õpilas- ja noortevahetuste kaudu ning poliitilise dialoogi toel, mille eesmärk on tugevdada partnerriikide kaasajastamis- ja reformipüüdl usi hariduse valdkonnas, peab olema Erasmus Munduse programmi tuumaks ning toetama keelteoskuse ja teiste kultuuride tundmise parandamist ning kultuuridevahelise dialoogi edendamist, samuti lähenemist Euroopa poliitikale, sealhulgas Bologna ja Kopenhaageni protsessidele.
Õppejõudude ja teadlaste liikumine on oluline osa ELi ja naabruspoliitika riikide vahelise teaduskoostöö laiendamisest ning tipptaseme täiustamisest, kuid selles valdkonnas on samuti oluline võtta meetmeid ajude äravoolu vältimiseks.
Selgitus
2008. aasta on kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta, ning Euroopa Liit peaks ka kasutama Erasmus Munduse programmi keelte õppimise ja teiste kultuuride tundmaõppimise edendamiseks ning kultuuridevahelise dialoogi arendamiseks.
Samal ajal tuleks rõhutada Bologna ja Kopenhaageni protsesside jätkumise ning liikuvuse ja õppejõudude vahetuste edendamise olulisust, et toetada hariduse kvaliteedi parandamist.
Lisaks tuleks rõhutada vajadust vältida ajude äravoolu.
Muudatusettepanek 10
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 11
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11) Ajavahemikus 2004–2008 täiendasid Erasmus Munduse stipendiume komisjoni välise koostöö vahenditest rahastatud konkreetsetesse riikidesse suunatud stipendiumid, mille eesmärk oli suurendada teatavatest kolmandatest riikidest, nagu Hiina, India, Lääne-Balkani riigis ja AKV-riigid, Euroopasse õppima tulevate üliõpilaste hulka.
Kuna selline lähenemine andis positiivseid tulemusi, siis võib tulevikuks ette näha sarnaseid võimalusi, mis on kooskõlas väliste koostöövahendite poliitiliste prioriteetide, reeglite ja menetluskorraga.
(11) Ajavahemikus 2004–2008 täiendasid Erasmus Munduse stipendiume komisjoni välise koostöö vahenditest rahastatud konkreetsetesse riikidesse suunatud stipendiumid, mille eesmärk oli suurendada teatavatest kolmandatest riikidest, nagu Hiina, India, Lääne-Balkani riigis ja AKV-riigid, Euroopasse õppima tulevate üliõpilaste hulka.
Tulevikuks võib ette näha sarnaseid võimalusi, mis on kooskõlas väliste koostöövahendite poliitiliste prioriteetide, reeglite ja menetluskorraga , kusjuures arvesta da tuleb käesoleva otsuse alusel kehtestatud programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärkidega ning programmis osalevate kolmandate riikide tasakaalustatud geograafilise ja sotsiaalse esindatusega .
Selgitus
Ühistele õppe- ja partnerlusprogrammidele antav Erasmus Munduse nimetus peab jätkuvalt tähistama kvaliteeti.
Selles osas on tagatiseks akadeemilise kvaliteedi eesmärkide täitmine.
Lisaks sellele peavad programmis saama tasakaalustatult osaleda maakera kõikide geograafiliste piirkondade esindajad.
Muudatusettepanek 11
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 11 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11 a) Tuleb võtta vajalikud meetmed ja luua tingimused, et vähimarenenud kolmandatest riikidest pärit üliõpilased, doktorandid, järeldoktorid ja õppejõud saaksid pärast viibimisaja lõppu kodumaale tagasi pöörduda, vältides ajude äravoolu.
Muudatusettepanek 12
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 13
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13) Programmi kõigi osade elluviimisel on vaja laiendada ebasoodsas olukorras olevate gruppide juurdepääsu programmi kõigi osade rakendamisele ja parandada aktiivselt puuetega inimeste eriõppevajadusi , kasutades sealjuures suuremaid, puuetega osalejate lisakulutusi katvaid stipendiume.
(13) On vaja laiendada ebasoodsas olukorras olevate gruppide , nagu näiteks vaesema elanikkonna või vähemuste juurdepääsu programmi kõigi osade rakendamisele ja parandada aktiivselt puuetega inimeste vajadusi , kasutades sealjuures suuremaid, puuetega osalejate lisakulutusi katvaid stipendiume.
Selgitus
Puuetega või õpiraskustega üliõpilastele ja kõrgharidustöötajatele tuleb pöörata erilist tähelepanu, et ka nemad saaksid mainitud programmis osaleda.
Muudatusettepanek 13
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 13 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13 a) Programmi paremaks reklaamimiseks ELis ja väljaspool ELi ning selle eesmärkide maksimaalseks saavutamiseks, levitades programmi tulemusi, vaja on kompleksset avaliku teabe poliitikat, mille kaudu anda kodanikele usaldusväärset ja täielikku teavet pr ogrammis pakutava iga meetme ja võimaluse kohta ning selgitada kehtivat korda.
Eriti tähtis on teavitamispoliitika, mida viiakse ellu eelkõige osalevate kõrgharidusasutuste kaudu, seda peamiselt riikides, kust on vähe programmis osalejaid.
Muudatusettepanek 14
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 14
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(14) Rakendada tuleb ühenduse finantshuve kaitsvat nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ning nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, mida on muudetud nõukogu määrusega nr 478/2007 ja millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006), arvestades eelarveliste vahendite valikul lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid ning nõutud proportsionaalsust ressursside hulga ja nende kasutamisega seotud halduskulude vahel.
(14) Rakendada tuleb ühenduse finantshuve kaitsvat nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ning nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, mida on muudetud nõukogu määrusega nr 478/2007 ja millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006), arvestades eelarveliste vahendite valikul lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid , programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärke ning nõutud proportsionaalsust ressursside hulga ja nende kasutamisega seotud halduskulude vahel.
Selgitus
Meetme nr 2 (Erasmus Munduse partnerlussuhted) toimingute rahastamisel tuleb arvestada erinevate EAFi, DCI, ENPI, ICI ja IPA määruste sätetega ning jälgida, et programmis osalejate valimine toimuks alati vastavalt akadeemilise kvaliteedi kriteeriumidele.
Muudatusettepanek 15
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 15 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(15 a) Tuleb võtta vajalikud meetmed, et viia käesolev otsus ellu vastavuses otsusega 1999/468/EÜ.
Muudatusettepanek 16
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 15 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(15 b) Eeskätt tuleks anda komisjonile volitus määrata kindlaks programmi elluviimise üldised suunised ning valikukriteeriumid.
Kuna tegemist on üldiste meetmetega, mille eesmärk on muuta käesoleva otsuse väheolulisi osi, sealhulgas täiendada otsust uute v äheoluliste sätetega, tuleb asjaomased meetmed kindlaks määrata otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.
Muudatusettepanek 17
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 16
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(16) Käesoleva otsuse artikli 4 lõike 1 punktide a ja c rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
Käesoleva otsuse artikli 4 lõike 1 punkti b rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, nõukogu määrusele (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega, koostöölepingule Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000. aastal ja mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal alla kirjutatud lepinguga (nõukogu otsus 2005/599/EÜ), ning sisekokkuleppega nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (AKV- EÜ ministrite nõukogu otsus 1/2006, 2006/608/EÜ).
(16) Käesoleva otsuse artikli 4 lõike 1 punktide a ja c rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta programmi akadeemilise kvaliteedi eesmärke silmas pidades vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
Käesoleva otsuse artikli 4 lõike 1 punkti b rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, nõukogu määrusele (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega, koostöölepingule Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000. aastal ja mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal alla kirjutatud lepinguga (nõukogu otsus 2005/599/EÜ) (edaspidi „AKV-EÜ koostööleping”) , ning sisekokkuleppega nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV-EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa (AKV-EÜ ministrite nõukogu otsus 1/2006, 2006/608/EÜ).
Muudatusettepanek 18
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 1 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Käesoleva otsusega kehtestatakse programm Erasmus Mundus (edaspidi „programm”) Euroopa kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks , kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning kolmandate riikide arendamiseks kõrghariduse valdkonnas.
1.
Käesoleva otsusega kehtestatakse programm Erasmus Mundus (edaspidi „programm”) , ühelt poolt Euroopa kõrghariduse kvaliteedi ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning teiselt poolt kolmandate riikide arendamiseks kõrghariduse valdkonnas.
Programm tuleb viia ellu, pidades silmas akadeemilise kvaliteedi eesmärke ja tasakaalustatud geograafilist esindatust.
Selgitus
2004. aastal käivitatud programmi eesmärgiks oli edendada kvaliteetset Euroopa kõrgharidust, tekitades selle vastu ka kolmandate riikide parimate üliõpilaste huvi.
See eesmärk peab jääma ka ajavahemiku 2009–2013 programmi põhieesmärgiks.
Kõikide programmiga seotud meetmete puhul peab komisjon jälgima, et järgitakse akadeemilise kvaliteedi eesmärke ja tasakaalustatud geograafilise esindatuse põhimõtet.
Muudatusettepanek 19
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 1 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Inimressursside arengut teatud kolmandates riikides ja täpsemalt artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud meedet rakendatakse kooskõlas määrustega (EÜ) nr 1085/2006, 1638/2006, 1905/2006 ja 1934/2006 ning otsustega (EÜ) nr 599/2005 ja 608/2006.
4.
Inimressursside arengut teatud kolmandates riikides ja täpsemalt artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud meedet rakendatakse kooskõlas määrustega (EÜ) nr 1085/2006, 1638/2006, 1905/2006 , eriti artikli 2 lõikega 4, ja 1934/2006 , otsustega (EÜ) nr 599/2005 ja 608/2006 ning AKV-EÜ koostöölepinguga .
Selgitus
Tagab, et Erasmus Munduse otsus on täielikult kooskõlas Cotonou lepingu ja arengukoostöö rahastamisvahendiga, eelkõige arengukoostöö rahastamisvahendi sättega, mille kohaselt peab 100 % geograafilise kava vahenditest vastama OECD/DAC nõuetele ametliku arenguabina klassifitseerimise kohta.
Muudatusettepanek 20
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 2 – lõige 14
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
14. „liikuvus” – füüsiliselt teise riiki kolimine õppimise, töökogemuse saamise, uurimistöö või mõne muu õppimise, õpetamise või uurimistegevuse või nendega seotud haldustegevuse eesmärgil, mida toetab vajadusel võõrustajariigis kõneldava keele algõpe;
14. „liikuvus” – füüsiliselt teise riiki kolimine õppimise, töökogemuse saamise, uurimistöö või mõne muu õppimise, õpetamise või uurimistegevuse või nendega seotud haldustegevuse eesmärgil, mida toetab võimaluse korral alati võõrustajariigis kõneldava keele algõpe;
Selgitus
Keeleõpe on üks vahend teiste kultuuride tundmaõppimiseks ja see tuleks selles programmis õpilaste integreerumise viisina välja tuua.
Muudatusettepanek 21
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Programmi üldine eesmärk on parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ning tõhustada rahvaste- ja kultuuridevahelist dialoogi ja mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning samuti toetada ELi välispoliitilisi eesmärke ja kolmandate riikide jätkusuutlikku arengut kõrghariduse vallas.
1.
Programmi eesmärk on edendada Euroopa kõrgharidust, avardada ja parandada noorte karjääriväljavaateid ning kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu kooskõlas Euroopa Liidu välispoliitiliste eesmärkidega, mis aitavad kaasa nende riikide jätkusuutlikule arengule kõrghariduse vallas.
Muudatusettepanek 22
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 2 – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Programmi erieesmärgid on järgmised:
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek 23
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) edendada struktuurset koostööd Euroopa ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste ja akadeemilise personali vahel eesmärgiga luua tippkeskused ja valmistada ette hästikoolitatud inimressursse ;
a) soodustada kvaliteetset pakkumist kõrgh ariduse valdkonnas, mis esindab vaid Euroopale omast lisandväärtust ja mõjub atraktiivselt nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda , eesmärgiga luua tippkeskused;
Muudatusettepanek 24
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) aidata kaasa ühiskondade vastastikusele rikastumisele, arendades kvalifitseeritud, laia silmaringi ja rahvusvaheliste kogemustega personali sel viisil, et soodustatakse kolmandate riikide kõige andekamate üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust, et nad omandaksid kvalifikatsiooni ja/või kogemusi Euroopa Liidus , ning kõige andekamate Euroopa üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandate riikide suunas ;
b) aidata üliõpilastel ja kõrge kvalifikatsiooniga õppejõududel omandada kvalifikatsiooni ja/või kogemusi Euroopa Liidus , et vastata tööturu nõudmistele, julgustada üliõpilasi ja kõrge kvalifikatsiooniga õppejõude jagama partnerlussidemete raames oma kogemus i või kvalifikatsiooni pärast tagasipöördumist oma päritoluriiki ;
Muudatusettepanek 25
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 2 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) aidata kaasa kolmandate riikide kõrgharidusasutuste inimressursside arengule ja rahvusvahelisele koostööle suurenenud liikuvusvoolude kaudu Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel;
c) tagada struktureeritum rahvusvaheline koostöö kõrgharidusasutuste vahel tänu suurenenud liikuvusele Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel;
Muudatusettepanek 26
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) parandada Euroopa kõrghariduse ligipääsetavust, profiili ja nähtavust kogu maailmas ning suurendada selle atraktiivsust kolmandate riikide kodanike hulgas.
d) parandada Euroopa kõrghariduse ligipääsetavust, profiili ja nähtavust kogu maailmas ning suurendada selle atraktiivsust kolmandate riikide ja liikmesriikide kodanike hulgas.
Selgitus
Kuna programm on nüüd liikmesriikide ja kolmandate riikide kodanikele avatud samadel tingimustel, tuleb kõrghariduse edendamise kampaania viia läbi nii liidu sees kui sellest väljas.
Kõrget kvaliteeti tuleb edendada ülemaailmselt.
Muudatusettepanek 27
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d a) saavutada piirkondlik tasakaal kolmandate riikide kõrgharidusasutustega sõlmitud partnerlussuhete toetamisel, nagu lisas on sätestatud.
Selgitus
Programmi raames tuleks püüda saavutada piirkondlikku tasakaalu ja toetada haridusalast vahetust piirkondadega, kus kõrgharidusasutuste tase on madalam, ning pakkuda neile piirkondadele eritoetust.
Muudatusettepanek 28
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 alusel rahastatavate meetmete eesmärgid peavad olema sama määrusega kooskõlas, eriti selle artikli 2 lõikega 4.
Selgitus
Tagab arengukoostöö rahastamisvahendi sätte, mille kohaselt peab 100 % geograaf ilise kava vahenditest vastama OECD/DAC nõuetele ametliku arenguabina klassifitseerimise kohta, püsiva kohaldamise.
Muudatusettepanek 29
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a) Programmi Erasmus Mundus akadeemilise kvaliteediga ühendatud magistrikursused ja ühendatud doktoriõppeprogrammid , sh stipendiumikava;
(a) 1. meede: programmi Erasmus Mundus akadeemilise kvaliteediga ühendatud õppekavad (magistriõpe ja doktoriõpe) , sh stipendiumikava;
Muudatusettepanek 30
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(b) partnerlussuhted Euroopa ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahel, mis on aluseks struktuursele koostööle, vahetustele ja liikuvusele kõigil kõrghariduse tasanditel;
(b) 2. meede: programmi Erasmus Munduse raames partnerlussuhted Euroopa ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahel, mis on aluseks struktuursele koostööle, vahetustele ja liikuvusele kõigil kõrghariduse tasanditel, sh stipendiumikava ;
Selgitus
Täpsustus selle kohta, et 2. meetmele on juurdepääs ainult väga heade õpitulemustega üliõpilastel ja kõrge kvalifikatsiooniga õppejõududel; eesmärk on vältida selliseid tingimusi konkursikutses, mis võiksid võimaldada programmis osalemist poliitpõgenikel, varjupaigataotlejatel või eraettevõtetes või ametiasutustes töötavatel isikutel, nagu seda on varasemalt juhtunud.
Muudatusettepanek 31
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(c) Euroopa kui õppimiskoha atraktiivsuse suurendamise meetmed .
(c) 3. meede: Euroopa kõrghariduse edendamine Euroopa kui õppimiskoha ja ülemaailmse tippkeskuse atraktiivsuse suurendamise meetmete abil.
Muudatusettepanek 32
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1 a.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 alusel rahastatavad meetmed peavad järgima sama määruse eesmärke ning olema kooskõlas selle artikli 2 lõikega 4.
Selgitus
Tagab, et arengukoostöö rahastamisvahendi eraldisi ei saa kasutada eesmärkidel, mis ei ole asjaomase rahastamisvahendiga kooskõlas, eriti seoses selliste eesmärkide või meetmetega, mille puhul ei ole täidetud säte, et 100 % geograafilise kava vahenditest p eab vastama OECD/DAC nõuetele ametliku arenguabina klassifitseerimise kohta.
Muudatusettepanek 33
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 2 – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Need meetmed rakendatakse lisas kirjeldatud menetlusi kasutades , välja arvatud artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud programmimeede, mille menetluskord on kehtestatud artikli 1 lõikes 4 nimetatud õigusaktides, ja järgmiste vajaduse korral kombineeritavate lähenemisviiside kaudu:
2.
Need meetmed rakendatakse lisas kirjeldatud menetlusi kasutades .
Artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud 2. meetmega seotud toimingud viiakse läbi partnerlussuhe te raames artikli 1 lõikes 4 sätestatud EAFi, DCI, ENPI, IPA ja ICI õigusaktides sätestatud eeskirjade abil.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavad meetmed on siiski mõeldud üksnes institutsioonidele, õppejõududele või teis tele isikutele arengumaadest.
Nende meetmete eesmärk on:
Muudatusettepanek 34
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a) toetus kogemuste ja hea tava vahetust hõlbustavate ühiste haridusprogrammide ja koostöövõrgustike arendamisele ;
a) toetada kogemuste ja hea tava vahetust hõlbustavate kõrge kvaliteediga ühiste haridusprogrammide ja koostöövõrgustike arendamist ;
Muudatusettepanek 35
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(b) suurem toetus kõrghariduse valdkonnas tegutsevate isikute liikuvusele ühenduse ja kolmandate riikide vahel ;
(b) toetada senisest enam akadeemilise kvaliteedi kriteeriumide alusel valitud kõrghariduse valdkonnas tegutsevate isikute eeskätt kolmandatest riikidest ühendusse suunatud liikuvust, mille puhul võetakse arvesse sool ise võrdõiguslikkuse ja tasakaalustatud geograafilise esindatuse põhimõtteid ning ebasoodsas olukorras või puuetega inimeste erivajadusi ;
Muudatusettepanek 36
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(c) keeleoskuse edendamine, eelistatavalt andes üliõpilastele võimaluse õppida vähemalt kahte keelt, mida kõneldakse riikides, kus kõrgharidusasutused paiknevad, ja eri kultuuride mõistmise edendamine;
(c) edendada keeleoskust , andes üliõpilastele võimaluse õppida vähemalt kahte keelt, mida kõneldakse riikides, kus kõrgharidusasutused paiknevad, ja eri kultuuride mõistmise edendamine;
Selgitus
Keelte õppimine on oluline vahend Euroopa kõrghariduse täiustamisel, see on ka oluliseks vahendiks kolmandate riikide üliõpilaste huvi äratamisel.
Muudatusettepanek 37
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 2 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(d) toetus pilootprojektidele , mis põhinevad kõrghariduse uuenduslikkuse ja kvaliteedi arendamiseks kavandatud piiriülestel partnerlussuhetel;
(d) toetada pilootprojekte , mis põhinevad kõrghariduse uuenduslikkuse ja kvaliteedi arendamiseks kavandatud piiriülestel partnerlussuhetel , samuti avaliku ja erasektori partnerlussuhetel ülikoolide ja ettevõtete vahel eesmärgiga edendada tipptasemel uurimistegevust, tagada innovats ioon nii humanitaar- kui täppisteadustes ning saavutada innovatsioonialased eesmärgid ;
Selgitus
Viisapoliitika on sageli programmiga Erasmus Mundus vastuolus, nt mis puudutab viisade ooteaega.
Ka kestab magistriõppe kursus kaks aastat, samas kehtib viisa vaid ühe aasta, mis paneb õpilased sageli sellisesse olukorda, et nad viibivad ebaseaduslikult riigis, kus nad kõnealuse programmi alusel õpivad.
Oleks kasulikum luua nn Erasmus Munduse viisa, mille kehtivusaeg langeks kokku õppekava pikkusega.
Muudatusettepanek 38
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 2 – punkt e a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(e a) toetada infrastruktuuride arendamist ja võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid kolmandate riikide ülikoolides;
Muudatusettepanek 39
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Komisjon tagab programmiga seotud meetmeid ja arenguid hõlmava teabe võimalikult laialdase levitamise ee skätt Erasmus Munduse teabeportaali vahendusel.
Selgitus
Erasmus Munduse veebisait peab olema Internetis nähtavam ning otseviited sellele veebisaidile peaksid olema senisest suurema hulga Euroopa ja kolmandate riikide ülikoolide kodulehtedel.
Veebisait tuleb muuta ka atraktiivsemaks ning selle kasutamist tuleb võimaldada rohkemates keeltes.
Muudatusettepanek 40
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Käesolevas artiklis nimetatud meetmeid võib rakendada konkursi- või pakkumiskutsete abil või otse komisjoni poolt.
4.
Komisjon võib toetada käesolevas artiklis nimetatud meetmeid pärast konkursi- ja/või pakkumiskut setele saabunud vastuste läbivaatamist.
Lõike 3 alusel võetud meetmete puhul võib komisjon vajaduse korral asjaomaseid meetmeid rakendada vahetult määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 alusel.
Komisjon teavitab sellest regulaarselt Euroopa Parlamenti ja artik lis 8 osutatud komiteed.
Selgitus
Meetmete toetamine toimub alles pärast pakkumiste läbivaatamist.
Komisjon võib vahetult rakendada ainult tehnilise abi meetmeid, nagu uuringud või eksperdirühmade koosolekud.
Muudatusettepanek 41
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 – esimene sissejuhatav lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Lisas täpsustatud rakendustingimuste ja -korralduse kohaselt ning pidades silmas artikli 2 mõisteid on programmis osalejad eelkõige järgmised:
Lisas täpsustatud rakendustingimuste ja -korralduse kohaselt ning pidades silmas artikli 2 mõisteid on programmis osalejad järgmised:
Muudatusettepanek 42
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 – esimene lõik – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) otseselt kõrgharidusega seotud töötajad;
d) oma tööülesannete tõttu otseselt kõrgharidusasutuse õppeprotsessiga seotud töötajad;
Selgitus
Programmis saavad osaleda ainult õppeprotsessiga seotud töötajad või kõrge kvalifikatsiooniga õppejõud.
Muudatusettepanek 43
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 – esimene lõik – punkt e
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
e) kõrghariduse valdkonnas tegutsevad muud avalikud või eraasutused;
e) kõrghariduse valdkonnas riiklike õigusaktide alusel tegutsevad muud avalikud või eraasutused;
Muudatusettepanek 44
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 – esimene a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Programmis võivad osaleda kõrgharidusasutuses õppetööle registreeritud või õppivad isikud või isikud, kes on oma tööülesannete tõttu otseselt seotud kõrgharidusasutuse õppeprotsessiga.
Muudatusettepanek 45
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a) tagab programmiga hõlmatud ühenduse meetmete tulemusliku ja mõjusa rakendamise vastavalt lisale ning artikli 4 lõike 1 punktis b viidatud programmimeetme rakendamise vastavalt artikli 1 lõikes 4 viidatud õigusaktidele;
(a) tagab programmiga hõlmatud ühenduse meetmete tulemusliku ja läbipaistva rakendamise vastavalt lisale ning artikli 4 lõike 1 punktis b viidatud 2. meetme rakendamise vastavalt artikli 1 lõikes 4 viidatud EAFi, DCI, IPA, ICI ja ENPI õigusaktidele , eelkõige nende eesmärkidele ja põhimõtetele, pidades programmis osalejate valimisel silmas akadeemilise kvaliteedi eesmärke ;
Selgitus
Suurema selguse huvides loetletakse õigusaktid, mis võimaldavad 2. meetme rahastamist.
Muudatusettepanek 46
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 1 – punkt c a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(c a) jälgib, määrates kindlasummalise õppestipendiumi suuruse, et arvesse võetakse õppemaksu suurust, ning üliõpilase hinnangulisi õppekulusid ja elamiskulusid sihtriigis;
Selgitus
Sõltuvalt õpingute sihtriigist võib elukalliduse tase olla erinev.
Magistri- või doktoriõpingute õppemaks võib olla üliõpilase kuusissetulekut ja õpitavat eriala (näiteks lennundus või keeled) arvestades oluliseks koormaks.
Stipendiumide suurust tuleb võimalikult täpselt eespool nimetatud tingimustega kohandada.
Muudatusettepanek 47
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 1 – punkt c b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(c b) konsulteerib programmi elluviimise käigus tekkinud küsimuste osas ajaomaste Euroopa kõrghariduses tegutsevate ühingute ja organisatsioonidega ning teavitab nende konsultatsioonide tulemustest artiklis 8 viidatud komiteed.
Selgitus
Euroopa kõrghariduses tegutsevatel ühingutel ja organisatsioonidel peaks olema võimalus esitada oma seisukohad programmi elluviimisega seotud küsimuste kohta.
Muudatusettepanek 48
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 1 – punkt c c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c c) annab ühenduse toetust kõikide Erasmus Mundus magistriprogrammi ja Erasmus Mundus doktoriprogrammi lõpetanud (ko lmandate riikide ja Euroopa) üliõpilaste vilistlasühendusele.
Muudatusettepanek 49
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel – 6 lõige 2 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a) astuvad vajalikke samme, et tagada programmi tõhus toimimine liikmesriikide tasandil, kaasates vastavalt riiklikule tavale kõik asjaomased kõrgharidusega seotud pooled ning püüdes võtta sellised meetmed, mis võivad osutuda asjakohasteks õigus- ja haldustakistuste kõrvaldamisel;
(a) astuvad vajalikke samme, et tagada programmi tõhus toimimine liikmesriikide tasandil, kaasates vastavalt riiklikule tavale kõik asjaomased kõrgharidusega seotud pooled ning püüdes võtta sellised meetmed, mis võivad osutuda asjakohasteks õigus- ja haldustakistuste kõrvaldamisel , eeskätt viisade osas, mis väljastatakse programmis osalemiseks valitud üliõpilastele, keda tuleb teavitada nende õppimiskohast vähemalt 6 kuud enne väljasõitu ;
Selgitus
Viisade saamisele eelnevad sageli keerulised ja mõnikord väga aeganõudvad haldusmenetlused, mis võivad üliõpilastel takistada magistriõpingute õigeaegset alustamist.
Tuleb teha kõik võimalik selleks, et üliõpilastele teatataks vähemalt 6 kuud enne ärasõitu, millises ülikoolis õpingud toimuvad.
Muudatusettepanek 50
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 2 – punkt b a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b a) eelkõige astuvad samme viisade saamise ja uuendamise lihtsustamiseks Erasmus Munduse üliõpilaste jaoks;
Muudatusettepanek 51
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 2 – punkt c a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c a) tunnustavad vastastikku formaalsete kvalifikatsioonide kõrval ka programmi Erasmus Munduse raames saadud informaalseid ja mitteformaalseid kvalifikatsioone Euroopa kvalifikatsioonide raames pakutavate ühiste võrdlussüsteemide alusel.
Muudatusettepanek 52
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 3 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a) käesoleva programmiga toetatavate meetmetega seotud asjakohase teavitamise, reklaami ja järelevalve;
(a) käesoleva programmiga toetatavate meetmetega seotud asjakohase teavitamise, reklaami ja järelevalve ning meetmete vastavuse käesolevas otsuses kindlaksmääratud eesmärkidele ;
Muudatusettepanek 53
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 3 – punkt b a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b a) tugevdavad potentsiaalselt huvitatud Euroopa osapooltele suunatud kommunikatsioonistrateegiat ning soodustavad partnerlussuhteid ülikoolide, tööturu osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonide vahel programmi arendamiseks;
Selgitus
Kommunikatsioonistrateegia on programmi Erasmus Mundus edukuse seisukohalt eriti oluline.
Ülikoolide sidemed tööturu osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonidega on selles osas otsustava tähtsusega
Muudatusettepanek 54
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud meetmete rakendamiseks vajalikud meetmed ei kuulu käesoleva otsuse kohaldamisalasse ning neid reguleerivad artikli 1 lõikes 4 viidatud õigusaktid.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek 55
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 1 a – sissejuhatav osa (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1 a.
Järgmised meetmed, millega muudetakse või vajadusel ka täiendatakse käesoleva otsuse vähetähtsaid osi, kinnitatakse vastavalt artikli 8 lõikes 1 a säte statud regulatiivkomitee menetlusele:
Muudatusettepanek 56
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 1 a – punkt a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a) programmi rakendamise üldsuunised;
Muudatusettepanek 57
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 1 a (uus) – punkt b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(b) valikukriteeriumid.
Muudatusettepanek 58
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 2 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(b) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus programmi eri meetmete ja soovituslike stipendiumisummade kaupa;
(b) aastaeraldised ja rahaliste vahendite jaotus programmi eri meetmete kaupa, sealhulgas teave nende geograafilise jaotuse kohta, ja meetmete ning riikide järg i jaotatud soovituslike stipendiumisummade kaupa , millega edendatakse ligipääsu võrdsetel alustel ;
Selgitus
See on selgem sõnastus, mis on kooskõlas kõnealuse poliitikavaldkonna varasemate õigusaktidega.
Muudatusettepanek 59
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 2 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(c) programmi rakendamise üldsuunised;
välja jäetud
Muudatusettepanek 60
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 2 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(d) valikukriteeriumid ja -menetlused , kaasa arvatud valimiskomisjoni koosseis ja sisemine töökord;
(d) valikumenetlused , kaasa arvatud valimiskomisjoni koosseis ja sisemine töökord;
Muudatusettepanek 61
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Valikuotsused teeb komisjon.
Komisjon teavitab viivitamata Euroopa Parlamenti ja artiklis 8 osutatud komiteed.
Muudatusettepanek 62
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 2 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 b.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 alusel rahastatavate meetmete korral püütakse saavutada sama määruse artikli 2, eriti selle artikli lõikes 4 sätestatud eesmärke.
Selgitus
Tagab arengukoostöö rahastamisvahendi kasutamise kooskõlas arengukoostöö rahastamisvahendi sättega, mille kohaselt peab 100 % geograafilise kava vahenditest vastama OECD/DAC nõuetele ametliku arenguabina klassifitseerimise kohta.
Muudatusettepanek 63
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja artiklis 8 osutatud komiteed võetud meetmetest korrapäraselt.
Selgitus
Tagab, et komisjon annab Euroopa Parlamendile ja Erasmus Munduse korralduskomiteele asjakohast tagasisidet.
Muudatusettepanek 64
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 3 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 b.
Komisjon konsulteerib Euroopa Parlamendiga eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsiooni devahelise kokkuleppe ning otsuse 1999/468/EÜ, eelkõige selle artikli 8 kohaselt.
Selgitus
Kokkulepe uute välisabi rahastamise vahendite üle (Euroopa naabruse ja partnerluse instrument, stabiliseerimisvahend ja ühinemiseelne rahastamisvahend) annab Euroopa Parlamendile ühenduse abi rakendamisel suurema kontrolli.
Konsultatsiooniprotsess ja dialo og Euroopa Parlamendiga toimuvad vastavalt parlamendi õigustele, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, eelkõige vastavalt selle artiklile 8, mis sätestab, et parlament võib vastu võtta resolutsiooni komisjoni rakendusvolitus te ületamise kohta.
Muudatusettepanek 65
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1 a.
Käesolevale lõikele osutamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, pidades seejuures kinni sama otsuse artiklist 8.
Muudatusettepanek 66
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) laiendades Euroopa majanduse teadmistebaasi ja aidates kaasa Euroopa Liidu globaalse konkurentsivõime tõstmisele;
a) laiendades Euroopa teadmistepõhist majandust n ing ühiskonda ja aidates vastavalt Lissaboni strateegia eesmärkidele kaasa uute töökohtade loomisele ning Euroopa Liidu globaalse konkurentsivõime tõstmisele , jätkusuutlikule majanduskasvule ja suuremale sotsiaalsele ühtekuuluvusele ;
Muudatusettepanek 67
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – punkt a a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a a) edendades kultuuri, teadmisi ja oskusi rahumeelse ja jätkusuutliku arengu tagamiseks mitmepalgelises Euroopas;
Selgitus
Terviklik lähenemine programmile eeldab kultuuri, teadmiste ja oskuste teadlikku toetamist, mis võimaldab avardada vaatenurka tööturu ja tööhõive ainuedendamisest kaugemale.
Muudatusettepanek 68
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – esimene a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 alusel rahastatavate meetmete korral ei kohaldata esimese lõigu punkti a ja asjaomaseid meetmeid rakendatakse kooskõlas ühenduse arengupoliitikaga ning eelkõige eesmärgiga kaotada partnerriikides ja -piirkondad es vaesus.
Selgitus
Tagab arengukoostöö rahastamisvahendi kasutamise arengueesmärkidel ning välistab võimaluse, et seda kasutatakse eesmärkidel, mis toovad kasu ELile, kuid jäävad väljapoole arengupoliitika valdkonda.
Muudatusettepanek 69
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) parandades teadlikkust Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kohta ning rassismi ja ksenofoobiaga võitlemise vajalikkuse kohta;
b) b) parandades teadlikkust Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kohta ning rassismi ja ksenofoobiaga võitlemise vajalikkuse kohta ning edendades kultuuridevahelist haridust ;
Muudatusettepanek 70
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) abistades erivajadustega üliõpilasi ning eelkõige aidates neil integreeruda kõrgharidussüsteemi põhivoolu;
c) abistades erivajadustega üliõpilasi ning eelkõige aidates neil integreeruda kõrgharidussüsteemi põhivoolu ning edendades võrdseid võimalusi kõi gile ;
Selgitus
On oluline tagada see, et parimatest parimad ei jääks programmist välja majanduslike raskuste tõttu või seetõttu, et teave ei olnud neile kättesaadav.
Muudatusettepanek 71
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – punkt d a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d a) edendades kolmandate riikide arengut;
Muudatusettepanek 72
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 11 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Koostöös liikmesriikidega tagab komisjon programmi üldise kooskõla ja täiendatavuse ühenduse teiste analoogsete tegevuspõhimõtete, vahendite ja meetmetega, eelkõige aga elukestva õppe programmi, teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi, väliskoostööprogrammide ning kolmandate riikide kodanike integreerimise Euroopa fondiga.
1.
Koostöös liikmesriikidega tagab komisjon programmi üldise kooskõla ja täiendatavuse ühenduse teiste analoogsete tegevuspõhimõtete, vahendite ja meetmetega, eelkõige aga elukestva õppe programmi, teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi, arengupoliitika, väliskoostööprogrammide , AKV assotsiatsioonilepingute ning kolmandate riikide kodanike integreerimise Euroopa fondiga.
Muudatusettepanek 73
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 11 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Komisjon teavitab artikli 8 lõikes 1 nimetatud komiteed pidevalt ühenduse vastavas valdkonnas ette võetud algatustest, tagab tulemusliku sidususe ning vajadusel ühendab käesoleva programmi ning ühenduse ja kolmandate riikide vahelised, sh kahepoolsetel lepingutel tuginevad, meetmed ning ühenduse ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised kõrghariduse valdkonnas läbi viidava koostöö meetmed.
2.
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja artikli 8 lõikes 1 nimetatud komiteed pidevalt ühenduse vastavas valdkonnas ette võetud algatustest, tagab tulemusliku sidususe ning vajadusel ühendab käesoleva programmi ning ühenduse ja kolmandate riikide vahelised, sh kahepoolsetel lepingutel tuginevad, meetmed ning ühenduse ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised kõrghariduse valdkonnas läbi viidava koostöö meetmed.
Selgitus
Võttes arvesse Euroopa Parlamendi volitusi, tuleb ette näha, et Euroopa Parlamenti teavitatakse regulaarselt programmi raames tehtud algatustest, et tagada vastavus programmi eesmärkidele.
Muudatusettepanek 74
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 12 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Artikli 4 lõike 1 punktides a ja c ning artikli 4 lõikes 3 nimetatud programmi meetmete ja otsuse lisas sätestatu rakendamiseks (1. meede, 3. meede ja nendega seotud tehnilise abi meetmed) on artikli 1 lõikes 2 nimetatud ajavahemikuks ette nähtud 493,69 mi ljonit eurot .
1.
1. meetme ja 3. meetme ning nendega seotud tehnilise abi meetmete rahastamiseks on ajavahemikuks 2009–2013 ette nähtud 493 690 000 eurot .
Muudatusettepanek 75
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 12 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Artikli 4 lõike 1 punktis b ning artikli 4 lõikes 3 nimetatud programmi meetmete ja otsuse lisas sätestatu (2. meede ja sellega seotud tehnilise abi meetmed) rakendamiseks on artikli 1 lõikes 2 nimetatud ajavahemikuks ette nähtud finantsraamistik sätestatud vastavalt artikli 1 lõikes 4 viidatud välise koostöö vahendite reeglitele ja menetlustele.
2.
2. meetme ja sellega seotud tehnilise abi meetmete rakendamiseks ette nähtud finantsraamistik peab võimaldama võimalikult paljude kolmandatest riikidest pärit üliõpilaste liikuvust, kes on välja valitud akadeemilise kvaliteedi kriteeriumide kohaselt ning vastavalt artikli 1 lõikes 4 viidatud välise koostöö ja arengu vahendite reeglitele ja menetlustele.
Selgitus
Kuivõrd 2. meetmega seotud rahastamisvahendid on erilist laadi, on selle meetme kohta võimalik esitada vaid hinnanguline eelarve.
Samas tuleb eesmärgiks seada võimalikult paljude kolmandatest riikidest pärinevate isikute rahastamine, kusjuures need isikud valitakse välja akadeemilise kvaliteedi kriteeriumidest lähtuvalt.
Muudatusettepanek 76
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 12 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Iga-aastased assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsperspektiivi piires.
3.
Iga-aastased assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid vastavalt iga-aastasele eelarvemenetlusele finantsperspektiivi piires.
Muudatusettepanek 77
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 13 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon kontrollib käesolevat programmi regulaarselt koostöös liikmesriikidega.
Käesoleva ja eelnenud programmi järelevalve- ja hindamisprotsessi tulemusi tuleb programmi rakendamisel arvesse võtta.
Järelevalve hõlmab lõikes 3 nimetatud aruandeid ja erimeetmeid.
1.
Komisjon kontrollib käesolevat programmi regulaarselt koostöös liikmesriikidega.
Käesoleva ja eelnenud programmi järelevalve- ja hindamisprotsessi tulemusi tuleb programmi rakendamisel arvesse võtta.
Järelevalve hõlmab lõikes 3 nimetatud aruandeid ja erimeetmeid.
Lisaks sellele annab komisjon Euroopa Parlamendile aru rahastamise geograafilisest jaotusest meetmete kaupa kõigi osalevate riikide kohta, andes ka hinnangu meetmete rakendamise tõhususele programmi prioriteetide suhtes.
Muudatusettepanek 78
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 13 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Komisjon hindab programmi regulaarselt, võttes arvesse artiklis 3 nimetatud eesmärke, programmi mõju tervikuna ning programmi meetmete ja muude vastavate ühenduse põhisuundade, õigusaktide ja tegevuste vastastikust täiendavust.
2.
Komisjon hindab programmi regulaarselt, võttes arvesse artiklis 3 nimetatud eesmärke, programmi mõju tervikuna ning programmi meetmete ja muude vastavate ühenduse põhisuundade, õigusaktide ja tegevuste vastastikust täiendavust.
Selles hinnangus võetakse arvesse ka asjaomaste isikute (nii Erasmus Mundus magistrikursustel osalejate kui ka stipendiumi saajate) sotsiaal-majanduslikku tausta ja võimalikku ajude äravoolu (nt vilistlaste võrgustiku kaudu läbi viidud uuringu põhjal).
Selgitus
Programmi tõhustamiseks on vaja täiendavalt uurida kõnealuste isikute sotsiaal-majanduslikku tausta ja võimalikku ajude äravoolu.
Muudatusettepanek 79
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 alusel rahastatavate meetmete hindamine hõlmab arenguriikide kodanike järelhindamist pärast nende õppe- või teadustöö perioodi lõppemist liidu s ja nende edasise panuse hindamist päritoluriigi majandus- või sotsiaalarengusse.
Selgitus
Et hinnata, mil määral aitavad Erasmus Munduse stipendiumid kaasa arengukoostöö rahastamisvahendi arengueesmärkidele, tuleks teostada endiste üliõpilaste järelhindamist.
Muudatusettepanek 80
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 13 – lõige 3 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) 31. märtsiks 2012 vahearuande saavutatud tulemuste ning programmi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;
a) 31. märtsiks 2011 soolisel alusel eristatud andmeid sisaldava vahearuande saavutatud tulemuste ning programmi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;
Selgitus
Võttes arvesse programmiga seotud rahastamisvahendite suurusjärku, tuleks näha ette vahearuande esitamine pärast kahe aasta möödumist programmi käivitamisest.
Muudatusettepanek 81
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 13 – lõige 3 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) 30. juuniks 2012 teatise programmi jätkamise kohta;
b) 30. jaanuariks 2012 teatise programmi jätkamise kohta;
Muudatusettepanek 82
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 15
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek 83
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt A – lõige 2 – alapunkt g
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
g) kehtestavad magistriprogrammi jätkuvalt kõrge kvaliteedi tagamiseks ranged enesehindamismenetlused ja on nõus laskma end hinnata välisekspertidel;
g) kehtestavad magistriprogrammi jätkuvalt kõrge kvaliteedi tagamiseks ranged enesehindamismenetlused ja on nõus laskma end hinnata välisekspertidel (Euroopa Liidust või kolmandatest riikidest) ;
Muudatusettepanek 84
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt A – lõige 2 – punkt i
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
i) kehtestavad ühised läbipaistvad vastuvõtutingimused, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi;
i) kehtestavad ühised läbipaistvad vastuvõtutingimused, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi ning mis lihtsustavad juurdepääsu ebasoodsas olukorras või puuetega inimeste jaoks ;
Muudatusettepanek 85
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt A – lõige 2 – punkt j
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
j) kehtestavad ühise õppemaksu, sõltumata magistriprogrammi üliõpilase tegelikust õppimise kohast ;
j) otsustavad, kas kehtestada õppemaks, vastavalt asjaomases riigis kehtivale seadusandlusele ning iga konsortsiumi raames saavutatud kokkuleppele;
Selgitus
Kuigi õppemaksude suuruste üle otsustamine on konsortsiumis osalevate ülikoolide ainupädevuses, tuleb tagada, et õppemaksu kohaldataks ka sellistest riikidest pärinevate üliõpilaste suhtes, kus õppemaksu ei ole kehtestatud või kus see on ebaseaduslik, nagu näiteks Taani.
Õppemaksu suurus peab olema võrdne kõikide üliõpilaste jaoks.
Muudatusettepanek 86
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt A – lõige 2 – punkt l
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
l) kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilaste õppimapääsemist ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel jne);
l) kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilaste õppimapääsemist ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel jne).
Komisjon teavitab oma kolmandates riikides asuvaid delegatsioone regulaarselt kõigist programmiga seotud olulistest asjaoludest;
Selgitus
Lisaks Interneti veebisaitidele ja ülikoolide rahvusvaheliste suhete büroodele esitavad üliõpilased teabepäringuid ka kolmandates riikides asuvatele Euroopa Komisjoni delegatsioonidele.
Seega tuleks võimaldada kaasata delegatsioonid võimalikult paljudesse meetmetesse, mis on suunatud õpinguid sooritavate üliõpilaste tegevuse ja eluolu lihtsustamiseks.
Muudatusettepanek 87
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt A – lõige 2 – punkt l a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1 a) väljavalitud üliõpilasi tuleb teavitada nende õppimiskohast vähemalt 6 kuud enne väljasõitu, et neil oleks võimalik täita mõistliku aja jooksul viisa saamiseks nõutavad formaalsused.
Selgitus
Viisade saamisele eelnevad sageli keerulised ja mõnikord aeganõudvad haldusmenetlused, mis võivad üliõpilastel takistada magistriõpingute õigeaegset alustamist.
Tuleb teha kõik võimalik selleks, et üliõpilastele teatataks vähemalt 6 kuud enne ärasõitu, millises ülikoolis õpingud toimuvad.
Muudatusettepanek 88
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt A – lõige 2 – punkt m
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
m) võimaldavad kasutada vähemalt kahte nendes liikmesriikides räägitavat Euroopa keelt, kus Erasmus Mundus magistriprogrammiga seotud kõrgharidusasutused paiknevad ning vajadusel pakuvad üliõpilastele keelealast ettevalmistust ja tuge eeskätt kõnealustes asutustes korraldatavate kursuste abil, ilma et see piiraks õppekeele kasutamist.
m) võimaldavad kasutada vähemalt kahte nende liikmesriikide kogu territooriumil või osal territooriumist räägitavat Euroopa keelt, kus Erasmus Mundus magistriprogrammiga seotud kõrgharidusasutused paiknevad ning pakuvad üliõpilastele keelealast ettevalmistust ja tuge eeskätt kõnealustes asutustes korraldatavate kursuste abil, ilma et see piiraks õppekeele kasutamist.
Selgitus
Et võimaldada õpinguid sooritaval üliõpilasel riigis, kuhu ta on õppima siirdunud, saada kultuuriliselt rikkamaks, tuleb korraldada keelekursusi.
Muudatusettepanek 89
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt B – lõige 2 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) võivad kaasata kõrgharidusasutusi või teisi vajalikke partnereid kolmandatest riikidest;
b) võivad kaasata kõrgharidusasutusi või teisi vajalikke partnereid , näiteks uurimiskeskused, kolmandatest riikidest;
Selgitus
Arvesse tuleks võtta teadmiste kolmnurga kõiki harusid (haridus, teadusuuringud, innovatsioon).
Muudatusettepanek 90
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt B – lõige 2 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) julgustavad osana doktoriprogrammist töölesuunamist , kui see on vajalik ;
d) julgustavad osana doktoriprogrammist töölesuunamist ja toetavad ülikoolide ja ettevõtete vahelisi avaliku ja erasektori vahelisi partnerlussuhteid, mille eesmärk on edendada teadustöö kvaliteeti ja tagada innovatsioon nii humanitaar- kui täppisteadustes ;
Muudatusettepanek 91
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt B – lõige 2 – punkt i
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
i) kehtestavad ühised läbipaistvad vastuvõtutingimused, milles mu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi;
i) kehtestavad ühised läbipaistvad vastuvõtutingimused, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi ning mis lihtsustavad juurdepääsu ebasoodsas olukorras või puuetega inimeste jaoks ;
Muudatusettepanek 92
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt B – lõige 2 – punkt j
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
j) kehtestavad ühise õppemaksu, sõltumata doktorandi tegelikust õppimise kohast;
j) otsustavad, kas kehtestada õppemaks, vastavalt asjaomases riigis kehtivale seadusandlusele ning iga konsortsiumi raames saavutatud kokkuleppele;
Selgitus
Kuigi õppemaksude suuruste üle otsustamine on konsortsiumis osalevate ülikoolide ainupädevuses, tuleb tagada, et õppemaksu kohaldataks ka sellistest riikidest pärinevate üliõpilaste suhtes, kus õppemaksu ei ole kehtestatud või kus see on ebaseaduslik, nagu näiteks Taani.
Õppemaksu suurus peab olema võrdne kõikide üliõpilaste jaoks.
Muudatusettepanek 93
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt B – lõige 2 – punkt n
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
n) võimaldavad kasutada vähemalt kahte nendes liikmesriikides räägitavat Euroopa keelt, kus Erasmus Mundus doktoriprogrammiga seotud kõrgharidusasutused paiknevad ning vajadusel pakuvad doktorantidele keelealast ettevalmistust ja tuge eeskätt kõnealustes asutustes korraldatavate kursuste abil, ilma et see piiraks õppekeele kasutamist.
n) võimaldavad kasutada vähemalt kahte nende liikmesriikide kogu territooriumil või osal territooriumist räägitavat Euroopa keelt, kus Erasmus Mundus doktoriprogrammiga seotud kõrgharidusasutused paiknevad ning pakuvad doktorantidele keelealast ettevalmistust ja tuge eeskätt kõnealustes asutustes korraldatavate kursuste abil, ilma et see piiraks õppekeele kasutamist.
Selgitus
Et võimaldada õpinguid sooritaval üliõpilasel riigis, kuhu ta on õppima siirdunud, saada kultuuriliselt rikkamaks, tuleb korraldada keelekursusi.
Muudatusettepanek 94
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt C – lõige 1 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) Ühendus võib eraldada täisõppestipendiume kolmandate riikide magistrantidele ja doktorantidele, kes on konkursi alusel vastu võetud Erasmus Mundus magistriõppesse ja Erasmus Mundus doktoriõppesse.
Need stipendiumid on mõeldud õpinguteks, Erasmus Mundus magistriprogrammi või Erasmus Mundus doktoriprogrammi kaasatud Euroopa kõrgharidusasutustes.
a) Ühendus võib eraldada täisõppestipendiume kolmandate riikide magistrantidele ja doktorantidele, kes on konkursi alusel vastu võetud Erasmus Mundus magistriõppesse ja Erasmus Mundus doktoriõppesse.
Need stipendiumid on mõeldud õpinguteks, Erasmus Mundus magistriprogrammi või Erasmus Mundus doktoriprogrammi kaasatud Euroopa kõrgharidusasutustes.
Kolme kuu jooksul pärast käesoleva otsuse heakskiitmist määratleb komisjon vastavalt artikli 8 lõikele 2 nende konkursside sisu ja vormi.
Muudatusettepanek 95
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt C – lõige 1 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) Ühendus võib eraldada täisõppestipendiume Euroopa magistrantidele ja doktorantidele, kes on konkursi alusel vastu võetud Erasmus Mundus magistriõppesse ja Erasmus Mundus doktoriõppesse.
Nimetatud stipendiumid on mõeldud õpinguteks Erasmus Mundus magistriprogrammi või Erasmus Mundus doktoriprogrammi kaasatud Euroopa asutustes ja, kui programmid hõlmavad ka ühte või enamat kolmanda riigi asutust, siis õpinguteks ühes neist.
b) Ühendus võib eraldada täisõppestipendiume Euroopa magistrantidele ja doktorantidele, kes on konkursi alusel vastu võetud Erasmus Mundus magistriõppesse ja Erasmus Mundus doktoriõppesse.
Nimetatud stipendiumid on mõeldud õpinguteks Erasmus Mundus magistriprogrammi või Erasmus Mundus doktoriprogrammi kaasatud Euroopa asutustes ja, kui programmid hõlmavad ka ühte või enamat kolmanda riigi asutust, siis õpinguteks ühes neist.
Kolme kuu jooksul pärast käesoleva otsuse heakskiitmist määratleb komisjon vastavalt artikli 8 lõikele 2 nende konkursside sisu ja vormi.
Muudatusettepanek 96
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – punkt C – lõige 1 – punkt d a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d a) Ühendus tagab läbipaistvad kriteeriumid ning kohaldab neid stipendiumide eraldamise suhtes, võttes muu hulgas kriteeriumite p uhul arvesse võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.
Muudatusettepanek 97
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Ühendus valib välja silmapaistva akadeemilise kvaliteediga partnerlussuhted, mida vastavalt programmi eesmärgile nimetatakse „Erasmus Mundus partnerlussuheteks”.
Need järgivad artiklis 3 nimetatud eesmärke ning on nendega kooskõlas.
1.
Ühendus valib välja silmapaistva akadeemilise kvaliteediga partnerlussuhted, mida vastavalt programmi eesmärgile nimetatakse „Erasmus Mundus partnerlussuheteks”.
Need järgivad artiklis 3 nimetatud eesmärke ning on nendega kooskõlas , kuivõrd need on vasta vuses õigusliku alusega, millele rahastamine tugineb .
Selgitus
Tagab partnerlussuhete valimisel arengukoostöö rahastamisvahendi sätete ja Cotonou lepingu järgimise.
Muudatusettepanek 98
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 2 – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Vastavalt programmi eesmärgile Erasmus Mundus partnerlussuhted:
Vastavalt programmi eesmärgile ja kooskõlas õigu sliku alusega, millele rahastamine tugineb, Erasmus Mundus partnerlussuhted:
Selgitus
Tagab, et Erasmus Munduse otsuse ning muude samade rahaliste vahendite kasutamist reguleerivate õigusaktide vahel ei ole vasturääkivusi.
Muudatusettepanek 99
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 2 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) vahetavad igal kõrgharidustasemel üliõpilasi (bakalaureusest järeldoktorini), õppejõude ja kõrgharidusasutuste töötajaid eri pikkusega liikuvuse perioodideks, võimaldades sealhulgas suunamist.
Liikuvus peab viima Euroopa kodanikke kolmandatesse riikidesse ja tooma kolmandate riikide kodanikke Euroopa riikidesse.
c) korraldavad akadeemilise kvaliteedi kriteeriumide alusel välja valitud igal kõrgharidustasemel üliõpilaste (bakalaureusest järeldoktorini), õppejõudude ja kõrgharidusasutuste töötajate vahetust eri pikkusega liikuvuse perioodideks, võimaldades sealhulgas suunamist.
Liikuvus peab peamiselt tooma kolmandate riikide kodanikke Euroopa riikidesse.
Vahetusprogrammis osalejad on kohustatud vastavalt artikli 1 lõikes 4 sätestatud määrustele pöörduma pärast vahetusprogrammi lõppemist oma riiki tagasi .
Välja arvatud määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral, võib liikuvus viia väiksemas ulatuses Euroopa kodanikke vastastikuseks kogemustevahetuseks ka kolmandatesse riikidesse.
Selgitus
Koostööaknad on võimaldanud suuremal hulgal kolmandate riikide üliõpilastel viibida õpingute käigus lühemat või pikemat aega Euroopas.
Selline võimalus on olemas, kuid seotud konkreetsete valikutingimustega, nagu akadeemilise kvaliteedi kriteeriumid ning selle raames on Euroopa üliõpilaste vahetus kolmandatesse riikidesse võimalik vaid piiratud ulatuses, sest programmi ideeks on ajude väljavoolu vältides muuta Euroopa kõrgharidus atraktiivseks kolmandate riikide üliõpilaste jaoks, kes muidu siirduks õppima Ameerika Ühendriikidesse.
Muudatusettepanek 100
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 2 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) omavad partnerõppeasutuses sooritatud õppe- ja teadustööperioodide tunnustamiseks Euroopa ainepunktide ülekande süsteemil põhinevat või sellega sobituvat sisemist mehhanismi;
d) omavad partnerõppeasutuses sooritatud õppe- ja teadustööperioodide vastasti kuseks tunnustamiseks Euroopa ainepunktide ülekande süsteemil ja kolmandate riikide võrdväärsetel süsteemidel põhinevat või nendega sobituvat sisemist mehhanismi;
Muudatusettepanek 101
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 2 – punkt f
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
f) kehtestavad ühised läbipaistvad tingimused liikuvustoetuste andmiseks , milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi;
f) kehtestavad ühised läbipaistvad ja saavutustel põhinevad vastuvõtutingimused , milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi ja keeleoskust, ning mis lihtsustavad juurdepääsu ebasoodsas olukorras või puuetega inimeste jaoks ;
Muudatusettepanek 102
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 2 – punkt h
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
h) kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilaste, õppejõudude ja kõrgharidusasutuste töötajate juurdepääsu ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel jne);
h) kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilaste, õppejõudude ja kõrgharidusasutuste töötajate juurdepääsu ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel , kaasa arvatud viisatasude maksmine, jne);
Selgitus
Üliõpilasi ei tohiks seada ebasoodsasse olukorda liikmesriikidevaheliste viisanõuete erinevuste ning eelkõige viisade suhtes kohaldatavate eri tasude tõttu.
Seepärast on ette nähtud viisatasude katmine stipendiumist.
Muudatusettepanek 103
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 2 – punkt j a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
j a) tagavad määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral, et arengumaade kodanikud õpivad või viivad läbi uurimistööd alal, mis on oluline nende päritoluriigi majanduse arengu seisukohalt;
Selgitus
Tagab arengukoostöö rahastamisvahendi ja Cotonou lepingu arengueesmärkide järgimise, tagades, et käesolevate õigusaktide alusel rahastamisvahenditest kasu saavad üliõpilased võtavad ette õpingud alal, mis on oluline nende päritoluriigi arengu seisukohalt.
Muudatusettepanek 104
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 2 – punkt j b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
j b) seab määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral sisse mehhanismid tagamaks, et arengumaade kodanikud pöörduvad õppe- või teadustöö perioodi möödudes tagasi oma päritoluriiki, et nad saaksid aidata kaasa as jaomaste arengumaade majanduse arengule ja heaolule.
Selgitus
Arenguvahendite eesmärkide järgimiseks peab olema ette nähtud asjaomastest vahenditest rahastatavate stipendiumide saajate motiveerimine oma päritoluriiki tagasi pöörduma ja asjaomaste riikide arengule kaasa aitama.
Muudatusettepanek 105
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Partnerlussuhete puhul, sealhulgas arengumaadega, antakse prioriteet partnerlussuhetele, mis hõlmavad kõnealuste arengumaade avaliku sektori rahastatud kõrgharidusasutusi.
Selgitus
Et vältida kolmandate riikide ühiskonna eliidile keskendumist ning parandada vähem jõukate ja ebasoodsamas olukorras olevate elanikerühmade juurdepääsu Erasmus Mundusele, tuleb prioriteet anda partnerlussuhetele, mis hõlmavad pigem avaliku sektori rahastatavaid haridusasutusi kui eraülikoole.
Muudatusettepanek 106
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Stipendiumid on avatud Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilastele ja õppejõududele, nagu on määratletud artiklis 2.
5.
Stipendiumid on avatud Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilastele ja õppejõududele, nagu on määratletud artiklis 2.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral antakse stipendiume üksnes kolmandate riikide üliõpilastele ja õppejõududele, nagu on määratletud käesoleva otsuse artiklis 2.
Selgitus
Tagab, et arengukoostöö rahastamisvahendi või Cotonou lepingust tulenevaid eraldisi ei kasutata ELi kodanike jaoks, järgides seega asjaomaste vahendite arengueesmärke.
Muudatusettepanek 107
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 2. meede – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Käesoleva meetme alusel stipendiumide eraldamisel toetab komisjon sotsiaalmajanduslikult ebasoodsas olukorras rühmi ja sotsiaalselt kaitsetutes olukordades rahvastikurühmi.
6.
Käesoleva meetme alusel stipendiumide eraldamisel toetab komisjon sotsiaalmajanduslikult ebasoodsas olukorras rühmi ja sotsiaalselt kaitsetutes olukordades rahvastikurühmi, ilma et ohustataks lõike 2 punktis f nimetatud läbipaistvaid tingimusi.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral antakse prioriteet sellistele elanike- ja rahvastikurühmadele.
Selgitus
Komisjon on võtnud kokkuleppelise kohustuse eelistada ebasoodsas ja kaitsetus olukorras elanikerühmi, kuid puudub viide vahenditele, mille abil seda ellu viia.
See muudatusettepanek annab eelistamisnõudele õigusliku aluse ja ühendab selle nõudega valida tudengeid saavutuste järgi.
Muudatusettepanek 108
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 3. meede – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Tegevus võib toimuda eri vormides (konverentsid, seminarid, töörühmad, uurimused, analüüsid, pilootprojektid, auhinnad, rahvusvahelised võrgustikud, avaldatavate materjalide ettevalmistamine, info- ja sidetehnoloogiavahendite arendamine jne) ning võib aset leida mis tahes maailma paigas.
3.
Tegevus võib toimuda eri vormides (konverentsid, seminarid, töörühmad, uurimused, analüüsid, pilootprojektid, auhinnad, rahvusvahelised võrgustikud, avaldatavate materjalide ettevalmistamine, info- ja sidetehnoloogiavahendite arendamine jne) ning võib aset leida mis tahes maailma paigas.
Komisjon tagab programmiga seotud meetmeid ja arenguid hõlmava teabe võimalikult laialdase levitamise eeskätt mitmekeelse Erasmus Munduse teabeportaali vahendusel, mille nähtavust ja k ättesaadavust tuleb parandada.
Komisjon teavitab oma asjaomastes kolmandates riikides asuvaid delegatsioone regulaarselt kõigist avalikkuse jaoks olulistest Erasmus Munduse programmiga seotud asjaoludest .
Selgitus
Lisaks Interneti lehekülgedele ja ülikoolide rahvusvaheliste suhete büroodele esitavad üliõpilased teabepäringuid ka kolmandates riikides asuvatele Euroopa Komisjoni delegatsioonidele.
Seega tuleks võimaldada kaasata delegatsioonid võimalikult paljudesse meetmetesse, mis on suunatud õpinguid sooritavate üliõpilaste tegevuse ja eluolu lihtsustamiseks.
Muudatusettepanek 109
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 3. meede – lõige 4 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4 a.
Kompleksse avaliku teabe poliitika, mida viivad ellu pädevad riiklikud asutused koostöös osalevate kõrgharidusasutustega, peamine eesmärk on anda usaldusväärset ja täielikku teavet ja selgitada vajalikku korda, kusjuures alaesinda tud piirkonnad peavad olema prioriteetsed.
Muudatusettepanek 110
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 3. meede – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Ühendus toetab kõikide Erasmus Mundus magistriprogrammi ja Erasmus Mundus doktoriprogrammi lõpetanud (kolmandate riikide ja Euroopa) üliõpilaste vilistlasühendust.
välja jäetud
Selgitus
Käesolev lõige jäetakse välja seoses üleviimisega artikli 6 alla.
Muudatusettepanek 111
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – valikumenetlused – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) ettepanekud 1. meetme alusel valib välja komisjon, keda abistab valimiskomisjon, mille esimees on komisjoni poolt valitud isik ja mis koosneb akadeemilisse ringkonda kuuluvatest kõrgtaseme asjatundjatest, kes esindavad Euroopa Liidu kõrghariduse mitmekesisust.
Valimiskomisjon tagab Erasmus Mundus magistriprogrammide ja doktoriprogrammide kõrgeima akadeemilise taseme.
Komisjon korraldab kõikide vastuvõetavate ettepanekute Euroopa tasemel hindamise iseseisvate akadeemiliste asjatundjate poolt enne ettepanekute esitamist valimiskomisjonile.
Igale Erasmus Mundus magistriprogrammile ja doktoriprogrammile nähakse ette konkreetne arv stipendiume, mille valitud isikutele maksavad välja magistri- ja doktoriprogramme haldavad asutused.
Magistrantide, doktorantide ja õppejõudude valimine viiakse läbi Erasmus Mundus magistriprogrammis ja doktoriprogrammis osalevate asutuste poolt pärast komisjoniga konsulteerimist;
a) ettepanekud 1. meetme alusel valib välja komisjon, keda abistab valimiskomisjon, mille esimees on komisjoni poolt valitud isik ja mis koosneb akadeemilisse ringkonda kuuluvatest kõrgtaseme asjatundjatest, kes esindavad Euroopa Liidu kõrghariduse mitmekesisust.
Valimiskomisjon tagab Erasmus Mundus magistriprogrammide ja doktoriprogrammide kõrgeima akadeemilise taseme ja tasakaalustatud geograafilise esindatuse .
Valimiskomisjon jälgib samuti, et kavandatava õppemaksu suurus ei ületaks kõikide liikmeriikide õppemaksude keskmisel põhinevat ülempiiri.
Komisjon korraldab kõikide vastuvõetavate ettepanekute Euroopa tasemel hindamise iseseisvate akadeemiliste asjatundjate poolt enne ettepanekute esitamist valimiskomisjonile.
Igale Erasmus Mundus magistriprogrammile ja doktoriprogrammile nähakse ette konkreetne arv stipendiume, mille valitud isikutele maksavad välja magistri- ja doktoriprogramme haldavad asutused.
Magistrantide, doktorantide ja õppejõudude valimine viiakse läbi vastavalt akadeemilise kvaliteedi kriteeriumidele Erasmus Mundus magistriprogrammis ja doktoriprogrammis osalevate asutuste poolt pärast komisjoniga konsulteerimist ; seejuures on 1. meede suunatud eeskätt kolmandate riikide üliõpilastele ;
Muudatusettepanek 112
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – valikumenetlused – punkt b – esimene a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Ilma et see piiraks esimeses lõigus osutatud määruste ja otsuste sätteid, jälgib komisjon samuti, et Erasmus Munduse partnerlussuhete ettepanekud vastaksid kõige kõrgematele akadeemilise kvaliteedi standarditele ning tasakaalustatud geograafilise esindatus e põhimõttele.
Valiku üliõpilaste ja õppejõudude hulgast teevad pärast komisjoniga konsulteerimist partnerlussidemetes olevad asutused lähtuvalt akadeemilise kvaliteedi kriteeriumidest.
2. meede on suunatud peamiselt kolmandate riikide üliõpilastele.
Vasta stikuseks kogemustevahetuseks peab liikuvus väiksemas ulatuses viima ka Euroopa kodanikke kolmandatesse riikidesse.
SELETUSKIRI
Ettepanekut programmi Erasmus Mundus 2009–2013 kohta vaadeldakse kaasotsustamismenetluse raames.
Programmi 2. meetme arengu- ja välissuhete valdkonna vahendite puhul rakendatakse tihendatud koostööd AFET ja DEVE komisjonidega.
Programmi Erasmus Mundus areng
Praegune programm Erasmus Mundus on kõrghariduse valdkonna koostöö ja liikuvuse programm, mille eesmärgiks on edendada Euroopa Liitu kui ülemaailmse tähtsusega õppe tippkeskust.
Jätkata tuleb kvaliteediloogikat, mis oli esimese programmi aluseks.
Lisaks sellele on uus programm suunatud kultuuridevahelise mõistmise edendamisele kolmandate riikidega tehtava koostöö abil ning nende riikide arengu soodustamisele kõrghariduse valdkonnas.
Käimasoleva programmi vahehindamine annab tunnistust programmi edukusest kolmandate riikide ja Euroopa üliõpilaste seas.
Ajavahemikul 2004–2008 on kolmandate riikide üliõpilastele ja 323 osalenud ülikoolile (neist 265 Euroopa ülikooli) eraldatud 4424 stipendiumi.
Uus Erasmus Munduse programm peab seega suutma kohaneda selle järjest suurema liikuvusvajadusega, säilitades seejuures kvaliteedinõuded.
Uues programmis keskendutakse kolmele m eetmele:
1. meede hõlmab ühiseid magistri- ja doktoriõppe õppekavasid koos vastavate stipendiumidega.
Meetme eesmärgiks on edendada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ja levitada seda kogu maailmas.
Ühised õppekavad töötab välja vähemalt kolme Euroopa riigi ülikoolidest koosnev konsortsium ning kavad võivad hõlmata erinevate kolmandate riikide kõrgharidusasutusi.
2. meede võimaldab luua partnerlussuhteid kolmandate riikide kõrgharidusasutustega ning hõlmab ka õppestipendiume.
Selle välise koostöömeetme eesmärgiks on väärtustada kolmandate riikide inimressursse ja arendada vastavalt ELi välispoliitika põhimõtetele nende riikide rahvusvahelist koostöövõimet.
Mainitud partnerlussuhted seovad omavahel vähemalt viit kõrgharidusasutust vähemalt kolmest Euroopa riigist ja mitmest kolmandast riigist.
3. meede hõlmab kommunikatsiooni ja teabevaldkonna erimeetmeid.
Selle meetme eesmärgiks on suurendada Euroopa kõrghariduse nähtavust rahvusvahelisel areenil.
Programmi eelarve
Programmi eelarve koosneb kahest eraldiseisvast osast – meetmete 1 ja 3 eelarve ning eraldi eelarve meetme 2 jaoks.
Seejuures on 1. meetme (ühised magistri- ja doktoriõppe õppekavad) eelarve 450 miljonit eurot (võrdluseks: praeguse programmi eelarve on 230 miljonit eurot), 3. meetme (teabemeetmed) eelarve on 16,5 miljonit eurot.
Seda eelarvet haldab hariduse ja kultuuri peadirektoraat.
2. meetme (Erasmus Munduse partnerlussuhted) eelarve on seevastu vaid hinnanguline.
Prognoositav eelarve on 460 miljonit eurot ja see jaguneb kavakohaselt eri välis- ja arengupoliitika vahendite vahel, mainitud eelarvet haldavad välissuhete peadirektoraat ja arengukoostöö peadirektoraat.
Programmi uuendused on järgmised:
· 1. meede: Erasmus Munduse magistri- ja doktoriõpe
– Stipendiumide maksmine Euroopas ja kolmandates riikides õppivatele Euroopa üliõpilastele;
Siiani oli stipendiumide maksmine Euroopa üliõpilastele võimalik vaid juhul, kui nad siirdusid õppima kolmandasse riiki, stipendiumi maksimaalseks kestuseks oli vaid kolm kuud ning seda maksti vaid juhul, kui vastavad kolmandad riigid olid sõlminud magistriõppe partnerluslepingu.
– Erasmus Munduse ühisdoktorantuuride avamine.
· 2. meede: Erasmus Munduse partnerlussuhted
Selliste partnerlussuhete näol on tegemist komisjoni poolt alates 2005. aastast väljaspool Erasmus Munduse programmi saadud kogemuste ülekandmisega.
Komiteemenetluse abil on loodud nn väliskoostöö aknad, mis võimaldavad suuremal hulgal kolmandate riikide üliõpilastel tulla Euroopasse mitte üksnes seoses magistriõppega.
Selliste partnerlussuhete raames maksti tänu Erasmus Munduse rahaliste vahendite hulka mittekuuluvate fondide vahenditest ajavahemikul 2005–2008 täiendavalt 1640 stipendiumi.
Punktid, mis pälvisid raportööri erilist tähelepanu:
1.
Erasmus Munduse partnerlussuhteid käsitleva 2. meetme eeldatav eelarve
Meetme 2 eelarve rahastamine toimub väliskoostöö vahenditest ning see jaguneb järgmiselt:
– 2 arengupoliitika vahendit:
– Euroopa Arengufond (10.
EAF): 30 miljonit eurot;
– arengukoostöö rahastamisvahend (DCI): 240 miljonit eurot;
– ja 3 välispoliitika vahendit:
– Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend (ENPI): 140 miljonit eurot
– rahastamisvahend koostööks tööstusriikidega ja muude suure sissetulekuga riikidega ( ICI ): 20 miljonit eurot
– ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA): 30 miljonit eurot
Euroopa Komisjon määrab koos iga kolmanda riigiga igal aastal kindlaks summa, mille ulatuses rahastatakse kõrghariduse vahetusprogramme.
Seetõttu on paraku võimatu määrata varakult kindlaks summad, mis muutuvad aastast aastasse vastavalt sellele, millised on mainitud riikide prioriteedid.
Raportöör avaldab kahetsust, et nende vahetuste jaoks kulutatavatest summadest on võimalik täpset ettekujutust saada alles tagantjärele kokkuvõtte raames.
2.
Ebatõhus geograafiline jagunemine ja ebapiisav soolise võrdõiguslikkuse tagamine
Partnerlussuhete geograafilise jagunemise üle otsustavad ainult RELEXi ja AIDCO peadirektoraadid, see aga võib taas viia näiteks Aasia päritolu üliõpilaste liiga suurele esindatusele võrreldes Vahemere piirkonna riikidest või AKV riikidest pärit üliõpilastega, nagu seda võib täheldada praeguse programmi puhul.
Samuti on soovitatav vältida seda, et Erasmus Munduse konsortsiumides on teatavad riigid liialt vähe esindatud, nagu see praeguse programmi puhul on täheldatav Kreeka, Austria, Slovakkia, Lääne-Balkani riikide puhul või üldiselt uute liikmesriikide puhul.
Näiteks ajavahemikul 2007–2008 eraldatud 273 Erasmus Munduse stipendiumist, millele lisanduvad veel „välise koostöö akende” stipendiumid, eraldati 63 stipendiumi Balkani riikidele, 37 Hiinale ja 403 Indiale .
RELEXi ja AIDCO peadirektoraatide tehtav valik partnerlussuhetes osalejate kohta on seega määrava tähtsusega selleks, et tagada üliõpilaste tasakaalustatud esin datus lähtuvalt nende geograafilisest päritolust.
Samuti tuleb reaalselt arvestada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet.
Näiteks on ajavahemikul 2007–2008 Indiast pärit 403 stipendiumi saanud üliõpilase seas vaid 103 naist.
Raportööri märkused programmi ko hta tervikuna
1.
Viisade andmist programmis osalejate jaoks, kes õpivad mitmes liikmesriigis, on võimalik lihtsustada, kui ülikool, kus nende õpingud toimuvad, määratakse kindlaks vähemalt 6 kuud enne ärasõitu .
Samuti võiksid liikmesriigid uurida võimalusi luua programmis osalejate jaoks eriviisa .
2.
Rõhutada tuleb vajadust õppida vähemalt kahte võõrkeelt .
Euroopa keeleline mitmekesisus on selliste õpingute lisaväärtuseks.
3.
Programmile juurdepääsu aluseks on akadeemilised kvaliteedikriteeriumid, samuti tuleb silmas pidada juurdepääsu võimaldamist puuetega isikutele , õpiraskustega isikutele ning jälgida soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet ja tasakaalustatud geograafilist jagunemist .
4.
Programmis osalema tuleb õhutada Balkani riikide ja ühinejariikide kodanikke ning nende riikide ülikoole tuleb julgustada osalema konsortsiumide tegevuses, et anda haridusele neis riikides Euroopa mõõde, mis on vajalik nende tulevaseks integreerumiseks Euroopa Liitu.
5.
Kui on kehtestatud õppemaksud, peavad need olema ü hised konsortsiumi kuuluvate või partnerlussidemetega seotud ülikoolide jaoks, samuti peavad õppemaksud olema võrdsed kõikide üliõpilaste (nii kolmandate riikide kui Euroopa üliõpilaste) jaoks.
6.
Stipendiumi suuruse puhul tuleb võtta arvesse õppemaksu suurust, ning õpingutega seotud kulude ja elamiskulude eeldatavat suurust sihtriigis.
7.
Et võimaldada suuremaid investeeringuid teadusuuringutesse, tuleb rakendada avaliku ja erasektori vahelisi partnerlussuhteid .
8.
Teave programmi kohta peab jõudma võimalikult paljude Euroopa ning maailma ülikoolideni.
Seetõttu peab see teave olema kättesaadav võimalikult paljudes keeltes.
Samuti peavad Euroopa Komisjoni delegatsioonid kolmandates riikides tagama olulise teabe võimalikult laia levitamise vastavates riikides, see võimaldab üliõpilastel teha asjakohasemaid valikuid (õppemaksu ja stipendiumi suurus, võimalik tagasipöördumiskohustus jne).
Raportööri märkused 2. meetme kohta:
1.
Välispoliitikaga seotud fonde , millest on võimalik rahastada Euroopa üliõpilastele makstavaid stipendiume , tuleb täpsustada ning täpselt kindlaks määrata.
2.
Partnerlussuhete peamiseks eesmärgiks peab jääma kolmandate riikide üliõpilaste toomine Euroopa Liitu .
Euroopa üliõpilaste liikuvus kolmandatesse riikidesse on endiselt oluline kultuuridevahelise dialoogi soodustamiseks, kuid selle ulatus peab jääma väiksemaks.
3.
Et olla kõigile, eeskätt üliõpilastele kättesaadav, peab oluline teave olema esitatud programmi aluseks olevas otsuses (ja mitte pakkumiskutsetes).
Selliseks teabeks on näiteks üliõpilaste kohustus pöörduda tagasi oma päritoluriiki, sest programm ei või mingil juhul aidata kaasa ajude väljavoolamisele kolmandatest riikidest.
Kuigi programmiga liitub partnerlussuhete kaudu järjest enam üliõpilasi, tuleb jälgida, et osalemiseks väljavalitud isikute puhul peetaks jätkuvalt silmas akadeemilise kvaliteedi eesmärke ning vastuvõtu kvaliteeti .
KOKKUVÕTE
Et programm oleks edukas, tuleb järgida püstitatud kvaliteedieesmärke nii pakutava hariduse kui vastuvõtutingimuste puhul.
Atraktiivsete tippkeskuste loomiseks, mis kaasavad üha suuremal hulgal andekaid üliõpilasi ja kvaliteetseid ülikoole, peavad programmis osalemise tingimused olema selged ja läbipaistvad.
Ja lõpuks, et programm saaks edendada paremat kultuuridevahelist mõistmist, peab see hõlmama tasakaalustatult kõiki maailma piirkondi.
5.6.2008
väliskomisjonI ARVAMUS
kultuuri- ja hariduskomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013)
( KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD) )
Arvamuse koostaja (*):
Samuli Pohjamo
(*) Menetlus kaasatud komisjonide osalusel – kodukorra artikkel 47
LÜHISELGITUS
Erasmus Munduse programmi teises etapis (2009–2013) jätkatakse esimese Erasmus Munduse programmi (2004–2008) raames toimunud tegevust, välja arvatud asjaolu, et uus programm kaasab väliskoostöö alaprogrammi, programmi ulatust laiendatakse kõigile kõrghariduse tasanditele, parandatakse Euroopa üliõpilaste rahastamisvõimalusi ja pakutakse tõhusamaid koostöövõimalusi kõrgharidusasutustega.
Erasmus Munduse programmi peamiseks eesmärgiks jääb endiselt hariduse tipptaseme edendamine, väliskoostöö alaprogrammi kaasamisega teises etapis lisatakse programmile aga välispoliitiline mõõde.
Rahalised vahendid programmi kõnealuse osa jaoks saadakse välisabi rahastamise vahenditest, sealhulgas Euroopa naabruse ja partnerluse instrument ja ühinemiseelne rahastamisvahend, millega toetatakse vastavalt Euroopa naabruspoliitikat ning ühinemisprotsessi.
Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi ning ühinemiseelse rahastamisvahendi demokraatlikku kontrollimist juhib väliskomisjon, mis praktikas tähendab, et väliskomisjon saab kõik olulised strateegiadokumendid samal ajal, kui need liikmesriikidele edastatakse.
Seejärel alustavad parlament ja komisjon dialoogi strateegiadokumentide üle, mida parlament soovib arutada.
Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi ning ELi laienemisstrateegia tuumaks on inimestevaheliste kontaktide, teadusuuringute ning haridusalase ja noortevahetuse edendamine ja käesolevate muudatusettepanekute eesmärgiks on tagada, et programmi asjakohaste meetmete eesmärkides kajastuksid eelnimetatud poliitika prioriteedid.
Samas on raportöör veendunud, et tülikas viisapoliitika, millega Erasmus Munduse üliõpilastel tuleb kokku puutuda, on tõsine takistus programmi võimaluste täielikul kasutamisel.
Kuna viisapoliitika kuulub liikmesriikide pädevusse, kutsub raportöör liikmesriike võtma kõiki võimalikke meetmeid viisade saamise ja uuendamise hõlbustamiseks.
Lõpuks avaldab raportöör veendumust, et programmi kohta teabe jagamist kolmandates riikides on vaja paremini kooskõlastada, näiteks komisjoni delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade kaudu.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Väliskomisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek 1
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2 a) Läbirääkimistel välisabi rahastamise vahendite ning eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe üle saavutasid Euroopa Parlament ja komisjon demokraatliku kontrolli ning välistegevuse sidususe küsimuses rea kokkuleppeid, mis on esitatud institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud deklaratsioonides.
Konsultatsiooniprotsess ja dialoog Euroopa Parlamendiga toimuvad vastavalt parlamendi õigusele, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta o tsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,¹ ja eelkõige vastavalt selle artiklile 8.
___________________________________
¹EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).
Selgitus
Kokkulepe uute välisabi rahastamise vahendite üle (Euroopa naabruse ja partnerluse instrument, stabiliseerimisvahend ja ühinemiseelne rahastamisvahend) annab Euroopa Parlamendile ühenduse abi rakendamisel suurema kontrolli.
Muudatusettepanek 2
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 10 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10 a) Euroopa ühiste väärtuste ning inimestevaheliste kontaktide edendamine Euroopa naabruspoliitika raames, eelkõige õpilas- ja noortevahetuste kaudu ning poliitilise dialoogi toel, mille eesmärk on tugevdada partnerriikide kaasajastamis- ja reformipüüdl usi hariduse valdkonnas, peab olema Erasmus Munduse programmi tuumaks ning toetama keelteoskuse ja teiste kultuuride tundmise parandamist ning kultuuridevahelise dialoogi edendamist, samuti lähenemist Euroopa poliitikale, sealhulgas Bologna ja Kopenhaageni protsessidele.
Õppejõudude ja teadlaste liikumine on oluline osa ELi ja naabruspoliitika riikide vahelise teaduskoostöö laiendamisest ning tipptaseme täiustamisest, kuid selles valdkonnas on samuti oluline võtta meetmeid ajude äravoolu vältimiseks.
Selgitus
2008. aasta on kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta, ning Euroopa Liit peaks ka kasutama Erasmus Munduse programmi keelte õppimise ja teiste kultuuride tundmaõppimise edendamiseks ning kultuuridevahelise dialoogi arendamiseks.
Samal ajal tuleks rõhutada Bologna ja Kopenhaageni protsesside jätkumise ning liikuvuse ja õppejõudude vahetuste edendamise olulisust, et toetada hariduse kvaliteedi parandamist.
Lisaks tuleks rõhutada vajadust vältida ajude äravoolu.
Muudatusettepanek 3
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Programmi üldine eesmärk on parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ning tõhustada rahvaste- ja kultuuridevahelist dialoogi ja mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning samuti toetada ELi välispoliitilisi eesmärke ja kolmandate riikide jätkusuutlikku arengut kõrghariduse vallas.
1.
Programmi üldine eesmärk on parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ning tõhustada rahvaste- ja kultuuridevahelist dialoogi , Euroopa ühiseid väärtusi ja mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning samuti toetada ELi välispoliitilisi eesmärke , sealhulgas demokraatia ja õigusriigi edendamine ning tugevdamine ja inimõiguste ning põhivabaduste austamine, kaasa arvatud sooline võrdõiguslikkus, ja edendada kolmandate riikide jätkusuutlikku arengut kõrghariduse vallas.
Selgitus
Oluline on kaasata soolise võrdõiguslikkuse aspekt kõikidesse poliitikavaldkondadesse.
Muudatusettepanek 4
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d a) saavutada piirkondlik tasakaal kolmandate riikide kõrgharidusasutustega sõlmitud partnerlussuhete toetamisel, nagu lisas on sätestatud.
Selgitus
Programmi raames tuleks püüda saavutada piirkondlikku tasakaalu ja toetada haridusalast vahetust piirkondadega, kus kõrgharidusasutuste tase on madalam, ning pakkuda neile piirkondadele eritoetust.
Muudatusettepanek 5
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 2 – punkt b a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b a) eelkõige astuvad samme viisade saamise ja uuendamise lihtsustamiseks Erasmus Munduse üliõpilaste jaoks;
Muudatusettepanek 6
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 3 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a) käesoleva programmiga toetatavate meetmetega seotud asjakohase teavitamise, reklaami ja järelevalve;
(a) käesoleva programmiga toetatavate meetmetega seotud asjakohase teavitamise, reklaami ja järelevalve , eelkõige programmi märgatavuse asjaomastes kolma ndates riikides ;
Selgitus
Tuleks pöörata rohkem tähelepanu programmi märgatavusele ja seda puudutava teabe kättesaadavusele kolmandates riikides.
Muudatusettepanek 7
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Komisjon konsulteerib Euroopa Parlamendiga eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ning nõukogu otsuse 1999/468/EÜ, eelkõige selle artikli 8 kohaselt.
Selgitus
Kokkul epe uute välisabi rahastamise vahendite üle (Euroopa naabruse ja partnerluse instrument, stabiliseerimisvahend ja ühinemiseelne rahastamisvahend) annab Euroopa Parlamendile ühenduse abi rakendamisel suurema kontrolli.
Konsultatsiooniprotsess ja dialoog Eur oopa Parlamendiga toimuvad vastavalt parlamendi õigustele, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, eelkõige vastavalt selle artiklile 8, mis sätestab, et parlament võib vastu võtta resolutsiooni komisjoni rakendusvolituste üle tamise kohta.
Muudatusettepanek 8
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1.
MEEDE – punkt A – lõige 2 – punkt j
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
j) kehtestavad ühise õppemaksu, sõltumata magistriprogrammi üliõpilase tegelikust õppimise kohast;
j) kehtestavad ühise õppemaksu, sõltumata magistriprogrammi üliõpilase tegelikust õppimise kohast .
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet a rvestab üliõpilaste stipendiumidest maha konsortsiumi tasud ja kannab need üle koordineerivale institutsioonile, kes edastab need konsortsiumikokkuleppe kohaselt konsortsiumi liikmeteks olevatele ülikoolidele ;
Selgitus
Kui konsortsi umi tasusid kogub amet, arvestades need maha üliõpilaste stipendiumidest, võiks konsortsium jagada tasud konsortsiumikokkuleppe kohaselt osalevate ülikoolide vahel.
Kuna Soome ja muud Skandinaavia ülikoolid, kellel on seadusega keelatud õppeprogrammide ees t tasu võtta, lepingu kohaselt tasusid ei nõua, ei osaleks nad konsortsiumi tasude jagamisel.
See tooks samuti kasu teistele ülikoolidele.
Muudatusettepanek 9
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1.
MEEDE – punkt B – lõige 2 – punkt j
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
j) kehtestavad ühise õppemaksu, sõltumata doktorandi tegelikust õppimise kohast;
j) kehtestavad ühise õppemaksu, sõltumata doktorandi tegelikust õppimise kohast .
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet arvestab üliõpilaste stipendiumidest maha konsortsiumi tasud ja kannab need üle koordineerivale institutsioonile, kes edastab need konsortsiumikokkuleppe kohaselt konsortsiumi liikmeteks olevatele ülikoolidele ;
Selgitus
Kui konsortsiumi tasusid kogub amet, arvestades need maha üliõpilaste stipendiumidest, võiks konsortsium jagada tasud konsortsiumikokkuleppe kohaselt osalevate ülikoolide vahel.
Kuna Soome ja muud Skandinaavia ülikoolid, kellel on seadusega keelatud õppepr ogrammide eest tasu võtta, lepingu kohaselt tasusid ei nõua, ei osaleks nad konsortsiumi tasude jagamisel.
See tooks samuti kasu teistele ülikoolidele.
MENETLUS
Pealkiri
Programm Erasmus Mundus (2009-2013)
Viited
KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD)
Vastutav komisjon
CULT
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
AFET
3.9.2007
Kaasatud komisjon(id) - istungil teada andmise kuupäev
13.3.2008
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Samuli Pohjamo
12.9.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
1.4.2008
3.6.2008
Vastuvõtmise kuupäev
3.6.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
45
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Monika Beňová, André Brie, Colm Burke, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Hanna Foltyn-Kubicka, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Anna Ibrisagic, Ioannis Kasoulides, Maria Eleni Koppa, Helmut Kuhne, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Samuli Pohjamo, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, Christian Rovsing, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, István Szent-Iványi, Inese Vaidere, Ari Vatanen, Jan Marinus Wiersma, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Maria Badia i Cutchet, Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Martí Grau i Segú, Jaromír Kohlíček, Doris Pack, Rihards Pīks, Jean Spautz, Karl von Wogau
29.5.2008
arengukomisjonI ARVAMUS
kultuuri- ja hariduskomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013)
( KOM(2007)0395 – C6‑0228/2007 – 2007/0145(COD) )
Arvamuse koostaja:
Alessandro Battilocchio
(*)Menetlus kaasatud komisjonide osalusel – kodukorra artikkel 47
LÜHISELGITUS
Kattuvad õigusaktid
Aastatel 2004–2008 ei reguleeritud Erasmus Munduse väliskoostöö allprogrammi Erasmus Munduse otsusega, vaid see kuulus EÜ välistegevust käsitlevate määruste alla.
Järgmiseks programmitööperioodiks, mis hõlmab aastaid 2009–2013, teeb komisjon ettepaneku lisada väliskoostöö allprogramm uude Erasmus Munduse otsusesse.
Rahastamine toimub siiski jätkuvalt välisrahastamisvahenditest – konkreetselt nendest, mis on seotud teatavate geograafiliste piirkondadega
Ühinemiseelne rahastamisvahend, Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahend, Euroopa Arengufond, tööstusriikide rahastamisvahend. .
Tagajärjeks on, et Erasmus Munduse välisaspektideks mõeldud rahalisi vahendeid reguleeritakse kahe õigusakti abil – asjaomast riiki hõlmav välisrahastamisvahend ning ühtlasi Erasmus Munduse otsus.
Ühenduse õigusaktide sellisel viisil kattumine on ebatavaline, kuid mitte enneolematu.
Käesoleval juhul on eelis Euroopa Parlamendil: üksikasjalikku programmitööd välisvahendite alusel tehakse komiteemenetluse abil, parlamendi piiratud osalusega, kuid Erasmus Munduse otsus võimaldab parlamendil võtta suuremal määral osa üksikasjalikust poliitikakujundamisest kaasotsustamismenetluse alusel.
Tuleb siiski kanda hoolt selle eest, et üksteisega kattuvad õigusaktid ei lähe omavahel vastuollu, kuna see tekitaks õigusliku konflikti.
See ongi peamine mure seoses ettepanekuga võtta vastu otsus Erasmus Munduse programmikohta ja olemasolevate arengut käsitlevate õigusaktidega.
Arengu valdkonnas rahastatakse Erasmus Munduse programmi kahest allikast:
· Euroopa Arengufond (EAF) AKV riikide puhul.
Kuigi see ei kuulu ühenduse eelarvesse ning selle õiguslik alus, Cotonou leping, on väljaspool ühenduse õigust, kasutatakse fondi nõukogu määruse alusel ühenduse õiguse raames
Nõukogu 14. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 617/2007. ;
· arengukoostöö rahastamisvahend AKV-väliste arengumaade puhul.
Kuigi programmitöö toimub nii arengukoostöö rahastamisvahendi kui EAFi alusel, on see enam arenenud arengukoostöö rahastamisvahendi puhul, mida on rakendatud alates 2007. aasta algusest.
EAFi kavatseti hakata rakendama 2008. aasta algusest, kuid see on edasi lükatud muudetud Cotonou lepingu ratifitseerimisega seotud probleemide tõttu.
Kooskõla arengut käsitlevate õigusaktidega
Arenguperspektiivist lähtudes on tähtis tagada, et Erasmus Munduse programmi jaoks kasutatavad vahendid aitavad jätkuvalt kaasa eesmärgile vähendada arengumaades vaesust.
Arengukoostöö rahastamisvahendist rahastamise puhul on see ka õiguslikult kohustuslik: Erasmus Munduse rahalised vahendid pärinevad arengukoostöö rahastamisvahendi geograafilistest kavadest, mille puhul kehtib nõue, et 100 % rahastatavatest meetmetest peab vastama ametliku arenguabina klassifitseerimise kriteeriumidele, nagu on määratlenud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee (OECD/DAC)
Arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 2 lõike 4 esimene lõik. .
Arvamuse koostaja esitab muudatusettepanekud, tagamaks et Erasmus Munduse otsus on kooskõlas arengukoostöö rahastamisvahendi käesoleva sättega.
Stipendiumid küll kuuluvad ametliku arenguabi kategooriasse,
Nimetatud OECD/DAC võlausaldajate aruandlussüsteemi eesmärgijuhistes 11420 ja 43081. kuid nende suhtes kohaldatakse üldist nõuet, et kõiki ametliku arenguabi kõlblikke vahendeid tuleb kasutada eesmärgiga edendada arengumaade majanduslikku arengut ja heaolu
OECD/DAC infoleht „Kas see on ametlik arenguabi?”, oktoober 2006. .
Tegelikkuses saab sellele kaasa aidata, kui lisada nõuded, et stipendiumid tuleb anda arenguga seotud kursusteks, ning et üliõpilast tuleb innustada oma päritoluriiki tagasi pöörduma, et ta kasutaks oma teadmisi ja oskusi kõnealuse riigi arengu heaks.
Arvamuse koostaja esitab muudatusettepanekud, et lisada käesolevad nõuded Erasmus Munduse programmis osalevate üliõpilaste jaoks, keda rahastatakse arenguvahenditest.
Muude muudatusettepanekute eesmärk on tagada kooskõla arengut käsitlevate õigusaktide eesmärkide ja nende Erasmus Munduse programmi osade vahel, mille puhul kasutatakse arenguvahendeid.
Finantsaspektid ning programmitöö arengukoostöö rahastamisvahendi ja kümnenda EAFi alusel
Erasmus Munduse õigusakti ettepanekus ei ole ära toodud täpseid summasid, mis tuleb võtta Erasmus Munduse programmi välisrahastamisvahenditest.
Seletuskirjas on välja pakutud ligikaudsed summad, mille kohaselt võiks eraldada arengukoostöö rahastamisvahendist 240 miljonit eurot ja kümnendast EAFist 30 miljonit eurot.
Arvud hõlmavad ajavahemikku 2009–2013.
Tundub, et arengukoostöö rahastamisvahendi alusel on vähe järjepidevust viisis, kuidas Erasmus Mundus on lisatud strateegiadokumentidesse.
Mõnel juhul näib, et programmi rahastatakse teatava riigi strateegiadokumendi alusel: nt Brasiilia, Argentiina ja India puhul.
Mõnel muul juhul on programm lisatud piirkondlikku strateegiadokumenti –kas siis nimeliselt välja toodud Ladina-Ameerika piirkondlikus strateegiadokumendis või pealkirja „Kõrgharidus” all Aasia piirkondlikus strateegiadokumendis.
Strateegiadokumentidest ei ole võimalik välja lugeda, kuidas jagunevad arengukoostöö rahastamisvahendi Erasmus Munduse eraldised riikide või piirkondade kaupa.
Kümnendaks EAFi kohta ei ole strateegiadokumentide projekte Euroopa Parlamendile kättesaadavaks tehtud, kuid need on antud AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele.
Riikide strateegiadokumentide koostamise ajal neid kõiki ei avaldatud.
Kättesaadavates riikide strateegiadokumentides puudus viide Erasmus Munduse programmile.
Kümnenda EAFi piirkondlike strateegiadokumentide sisu kohta ei leidunud mingit teavet.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Arengukomisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek 1
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 1 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Inimressursside arengut teatud kolmandates riikides ja täpsemalt artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud meedet rakendatakse kooskõlas määrustega (EÜ) nr 1085/2006, 1638/2006, 1905/2006 ja 1934/2006 ning otsustega (EÜ) nr 599/2005 ja 608/2006.
4.
Inimressursside arengut teatud kolmandates riikides ja täpsemalt artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud meedet rakendatakse kooskõlas määrustega (EÜ) nr 1085/2006, 1638/2006, 1905/2006 ja 1934/2006 , otsustega (EÜ) nr 599/2005 ja 608/2006 ning AKV-EÜ koostöölepinguga .
Eelkõige järgitakse määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 2 lõiget 4.
Selgitus
Tagab, et Erasmus Munduse otsus on täielikult kooskõlas Cotonou lepingu ja arengukoostöö rahastamisvahendiga, eelkõige arengukoostöö rahastamisvahendi sättega, mille kohaselt peab 100 % geograafilise kava vahenditest vastama OECD/DAC nõuetele ametliku arenguabina klassifitseerimise kohta.
Muudatusettepanek 2
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 alusel rahastatavate meetmete eesmärgid peavad olema sama määrusega kooskõlas, eriti selle artikli 2 lõikega 4.
Selgitus
Tagab arengukoostöö rahastamisvahendi sätte, mille kohaselt peab 100 % geograa filise kava vahenditest vastama OECD/DAC nõuetele ametliku arenguabina klassifitseerimise kohta, püsiva kohaldamise.
Muudatusettepanek 3
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1 a.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 alusel rahastatavad meetmed peavad järgima sama määruse eesmärke ning olema kooskõlas selle artikli 2 lõikega 4.
Selgitus
Tagab, et arengukoostöö rahastamisvahendi eraldisi ei saa kasutada eesmärkidel, mis ei ole asjaomase rahastamisvahendiga kooskõlas, eriti seoses selliste eesmärkide või meetmetega, mille puhul ei ole täidetud säte, et 100 % geograafilise kava vahenditest peab vastama OECD/DAC nõuetele ametliku arenguabina klassifitseerimise kohta.
Muudatusettepanek 4
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 1a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavad meetmed on siiski mõeldud üksnes institutsioonidele, akadeemikutele või teistele isikutele arengumaadest.
Selgitus
Nii välditakse arengukoostöö rahastamisvahendi või EAFi raames arenguabi eraldamist ELi kodanikele.
Selline rahastamine ei oleks kooskõlas OECD/DAC ametliku arenguabi määratlusega.
Muudatusettepanek 5
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a) tagab programmiga hõlmatud ühenduse meetmete tulemusliku ja mõjusa rakendamise vastavalt lisale ning artikli 4 lõike 1 punktis b viidatud programmimeetme rakendamise vastavalt artikli 1 lõikes 4 viidatud õigusaktidele;
(a) tagab programmiga hõlmatud ühenduse meetmete tulemusliku ja mõjusa rakendamise vastavalt lisale ning artikli 4 lõike 1 punktis b viidatud programmimeetme rakendamise vastavalt artikli 1 lõikes 4 viidatud õigusaktidele , eelkõige nende eesmärkidele ja põ himõtetele ;
Selgitus
Tagab arenguabi kasutamise arengueesmärkidel, eriti kui arengukoostöö rahastamisvahend juhib tähelepanu arengukoostöö rahastamisvahendi sättele, mille kohaselt peab 100 % geograafilise kava vahenditest vastama OECD/DAC nõuetele ametliku arenguabina klassifitseerimise kohta .
Muudatusettepanek 6
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud meetmete rakendamiseks vajalikud meetmed ei kuulu käesoleva otsuse kohaldamisalasse ning neid reguleerivad artikli 1 lõikes 4 viidatud õigusaktid.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Selgitus
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek 7
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 alusel rahastatavate meetmete korral toetatakse sama määruse artikli 2 eesmärke, eelkõige selle lõiget 4.
Selgitus
Tagab arengukoostöö rahastamisvahendi kasutamise kooskõlas arengukoostöö rahastamisvahendi sättega, mille kohaselt peab 100 % geograafilise kava vahenditest vastama OECD/DAC nõuetele ametliku arenguabina klassifitseerimise kohta.
Muudatusettepanek 8
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja artiklis 8 osutatud komiteed võetud meetmetest korrapäraselt.
Selgitus
Tagab, et komisjon annab Euroopa Parlamendile ja Erasmus Munduse korralduskomiteele asjakohast tagasisidet.
Muudatusettepanek 9
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – esimene a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 alusel rahastatavate meetmete korral ei kohaldata käesoleva artikli punkti a.
Asjaomaseid meetmeid rakendatakse kooskõlas ühenduse arengupoliitikaga ning eelkõige eesmärgiga kaotada partnerriikides ja -piirkondades vaesus.
Selgitus
Tagab arengukoostöö rahastamisvahendi kasutamise arengueesmärkidel ning välistab võimaluse, et seda kasutatakse eesmärkidel, mis toovad kasu ELile, kuid jäävad väljapoole arengupoliitika valdkonda.
Muudatusettepanek 10
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 11 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Koostöös liikmesriikidega tagab komisjon programmi üldise kooskõla ja täiendatavuse ühenduse teiste analoogsete tegevuspõhimõtete, vahendite ja meetmetega, eelkõige aga elukestva õppe programmi, teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi, väliskoostööprogrammide ning kolmandate riikide kodanike integreerimise Euroopa fondiga.
1.
Koostöös liikmesriikidega tagab komisjon programmi üldise kooskõla ja täiendatavuse ühenduse teiste analoogsete tegevuspõhimõtete, vahendite ja meetmetega, eelkõige aga elukestva õppe programmi, teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi, arengupoliitika- ja väliskoostööprogrammide ning kolmandate riikide kodanike integreerimise Euroopa fondiga.
Selgitus
Tagab kooskõla arengupoliitikaga (EÜ asutamislepingu artikli 178 nõuete kohaselt).
Muudatusettepanek 11
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 alusel rahastatavate meetmete hindamine hõlmab ka arenguriikide kodanike järelhindamist pärast nende õppe- või teadustöö perioodi lõppemist ELis, et vaadelda, milline on nende panus päritoluriigi majandus- või sotsiaalarengus se.
Selgitus
Et hinnata, mil määral aitavad Erasmus Munduse stipendiumid kaasa arengukoostöö rahastamisvahendi arengueesmärkidele, tuleks teostada endiste üliõpilaste järelhindamist.
Muudatusettepanek 12
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Ühendus valib välja silmapaistva akadeemilise kvaliteediga partnerlussuhted, mida vastavalt programmi eesmärgile nimetatakse „Erasmus Mundus partnerlussuheteks”.
Need järgivad artiklis 3 nimetatud eesmärke ning on nendega kooskõlas.
1.
Ühendus valib välja silmapaistva akadeemilise kvaliteediga partnerlussuhted, mida vastavalt programmi eesmärgile nimetatakse „Erasmus Mundus partnerlussuheteks”.
Need järgivad artiklis 3 nimetatud eesmärke ning on nendega kooskõlas , kuivõrd need on vastavuses õigusliku alu sega, millele rahastamine tugineb .
Selgitus
Tagab partnerlussuhete valimisel arengukoostöö rahastamisvahendi sätete ja Cotonou lepingu järgimise.
Muudatusettepanek 13
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 2 – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Vastavalt programmi eesmärgile Erasmus Mundus partnerlussuhted:
Vastavalt programmi eesmärgile ja kooskõlas õigusliku alusega, millele rahastamine tugineb, Erasmus Mundus partnerlussuhted:
Selgitus
Tagab, et Erasmus Munduse otsuse ning muude samade rahaliste vahendite kasutamist reguleerivate õigusaktide vahel ei ole vasturääkivusi.
Muudatusettepanek 14
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 2 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) vahetavad igal kõrgharidustasemel üliõpilasi (bakalaureusest järeldoktorini), õppejõude ja kõrgharidusasutuste töötajaid eri pikkusega liikuvuse perioodideks, võimaldades sealhulgas suunamist.
Liikuvus peab viima Euroopa kodanikke kolmandatesse riikidesse ja tooma kolmandate riikide kodanikke Euroopa riikidesse.
Kava lubab vastu võtta ka kolmandate riikide kodanikke, kes ei ole seotud partnerlussuhetes osalevate kolmandate riikide kõrgharidusasutustega, ning hõlmab sotsiaalselt kaitsetute rühmade kohta erisätteid, mis on asjakohased vastava piirkonna/riigi poliitilises ja sotsiaalmajanduslikus kontekstis;
c) vahetavad igal kõrgharidustasemel üliõpilasi (bakalaureusest järeldoktorini), õppejõude ja kõrgharidusasutuste töötajaid eri pikkusega liikuvuse perioodideks, võimaldades sealhulgas suunamist.
Välja arvatud määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral, võib liikuvus viia Euroopa kodanikke kolmandatesse riikidesse .
Liikuvus toob kolmandate riikide kodanikke Euroopa riikidesse.
Kava lubab vastu võtta ka kolmandate riikide kodanikke, kes ei ole seotud partnerlussuhetes osalevate kolmandate riikide kõrgharidusasutustega, ning hõlmab sotsiaalselt kaitsetute rühmade kohta erisätteid, mis on asjakohased vastava piirkonna/riigi poliitilises ja sotsiaalmajanduslikus kontekstis;
Selgitus
Tagab, et arengukoostöö rahastamisvahendi ja Cotonou lepingust tulenevaid eraldisi võib kasutada üksnes stipendiumide andmiseks arengumaade kodanikele ELi ülikoolides õppimiseks, kuid mitte ELi kodanikele.
Muudatusettepanek 15
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 2 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) omavad partnerõppeasutuses sooritatud õppe- ja teadustööperioodide tunnustamiseks Euroopa ainepunktide ülekande süsteemil põhinevat või sellega sobituvat sisemist mehhanismi;
d) omavad partnerõppeasutuses sooritatud õppe- ja teadustööperioodide vastastikuseks tunnustamiseks Euroopa ainepunktide ülekande süsteemil ja kolmandate riikide võrdväärsetel süsteemidel põhinevat või nendega sobituvat sisemist mehhanismi;
Muudatusettepanek 16
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 2 – punkt f
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
f) kehtestavad ühised läbipaistvad tingimused liikuvustoetuste andmiseks, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi;
f) kehtestavad ühised läbipaistvad tingimused saavutustel põhinevate liikuvustoetuste andmiseks, milles muu hulgas võetakse nõuetekohaselt arvesse soolise võrdõiguslikkuse ja õigluse küsimusi ning keeleoskust ;
Selgitus
Kõrge akadeemilise taseme säilitamiseks on erakordselt oluline tagada, et kandidaadid oskavad õpetuskeelt vähemalt algtasemel.
Muudatusettepanek 17
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 2 – punkt h
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
h) kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilaste, õppejõudude ja kõrgharidusasutuste töötajate juurdepääsu ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel jne);
h) kehtestavad asjakohase korralduse, et lihtsustada Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilaste, õppejõudude ja kõrgharidusasutuste töötajate juurdepääsu ja vastuvõtmist (teabevahendid, majutus, abi viisade saamisel , kaasa arvatud viisatasude maksmine, jne);
Selgitus
Üliõpilasi ei tohiks seada ebasoodsasse olukorda liikmesriikidevaheliste viisanõuete erinevuste ning eelkõige viisade suhtes kohaldatavate eri tasude tõttu.
Seepärast on ette nähtud viisatasude katmine stipendiumist.
Muudatusettepanek 18
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 2 – punkt j a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
j a) tagavad määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral, et arengumaade kodanikud õpivad või viivad läbi uurimistööd alal, mis on oluline nende päritoluriigi majanduse arengu seisukohalt;
Selgitus
Tagab arengukoostöö rahastamisvahendi ja Cotonou lepingu arengueesmärkide järgimise, tagades, et käesolevate õigusaktide alusel rahastamisvahenditest kasu saavad üliõpilased võtavad ette õpingud alal, mis on oluline nende päritoluriigi arengu seisukohalt.
Muudatusettepanek 19
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 2 – punkt j b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
j b) seab määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral sisse mehhanismid tagamaks, et arengumaade kodanikud pöörduvad õppe- või teadustöö perioodi möödudes tagasi oma päritoluriiki, et nad saaksid aidata kaasa as jaomaste arengumaade majanduse arengule ja heaolule.
Selgitus
Arenguvahendite eesmärkide järgimiseks peab olema ette nähtud asjaomastest vahenditest rahastatavate stipendiumide saajate motiveerimine oma päritoluriiki tagasi pöörduma ja asjaomaste riikide arengule kaasa aitama.
Muudatusettepanek 20
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Partnerlussuhete puhul, sealhulgas arengumaadega, antakse prioriteet partnerlussuhetele, mis hõlmavad kõnealuste arengumaade avaliku sektori rahastatud kõrgharidusasutusi.
Selgitus
Et vältida kolmandate riikide ühiskonna eliidile keskendumist ning parandada vähem jõukate ja ebasoodsamas olukorras olevate elanikerühmade juurdepääsu Erasmus Mundusele, tuleb prioriteet anda partnerlussuhetele, mis hõlmavad pigem avaliku sektori rahastatavaid haridusasutusi kui eraülikoole.
Muudatusettepanek 21
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Stipendiumid on avatud Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilastele ja õppejõududele, nagu on määratletud artiklis 2.
5.
Stipendiumid on avatud Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilastele ja õppejõududele, nagu on määratletud artiklis 2.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral antakse stipendiume üksnes kolmandate riikide üliõpilastele ja õppejõududele, nagu on määratletud käesoleva otsuse artiklis 2.
Selgitus
Tagab, et arengukoostöö rahastamisvahendi või Cotonou lepingust tulenevaid eraldisi ei kasutata ELi kodanike jaoks, järgides seega asjaomaste vahendite arengueesmärke.
Muudatusettepanek 22
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – jagu C – 2. meede – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Käesoleva meetme alusel stipendiumide eraldamisel toetab komisjon sotsiaalmajanduslikult ebasoodsas olukorras rühmi ja sotsiaalselt kaitsetutes olukordades rahvastikurühmi.
6.
Käesoleva meetme alusel stipendiumide eraldamisel toetab komisjon sotsiaalmajanduslikult ebasoodsas olukorras rühmi ja sotsiaalselt kaitsetutes olukordades rahvastikurühmi, ilma et ohustataks lõike 2 punktis f nimetatud läbipaistvaid tingimusi.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 või AKV-EÜ koostöölepingu alusel rahastatavate meetmete korral antakse prioriteet sellistele elanike- ja rahvastikurühmadele.
Selgitus
Komisjon on võtnud kokkuleppelise kohustuse eelistada ebasoodsas ja kaitsetus olukorras elanikerühmi, kuid puudub viide vahenditele, mille abil seda ellu viia.
See muudatusettepanek annab eelistamisnõudele õigusliku aluse ja ühendab selle nõudega valida tudengeid saavutuste järgi.
MENETLUS
Pealkiri
Programm Erasmus Mundus (2009-2013)
Viited
KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD)
Vastutav komisjon
CULT
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
DEVE
3.9.2007
Kaasatud komisjon(id) - istungil teada andmise kuupäev
13.3.2008
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Alessandro Battilocchio
5.11.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
1.4.2008
Vastuvõtmise kuupäev
28.5.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
27
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Thijs Berman, Danutė Budreikaitė, Marie-Arlette Carlotti, Beniamino Donnici, Fernando Fernández Martín, Juan Fraile Cantón, Alain Hutchinson, Filip Kaczmarek, Glenys Kinnock, Maria Martens, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, José Ribeiro e Castro, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca, Jan Zahradil
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
John Bowis, Ana Maria Gomes, Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Mihaela Popa, Renate Weber, Gabriele Zimmer
30.5.2008
eelarvekomisjonI ARVAMUS
kultuuri- ja hariduskomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013)
( KOM(2007)0395 – C6‑0228/2007 – 2007/0145(COD) )
Arvamuse koostaja:
Helga Trüpel
LÜHISELGITUS
1.
Praegune programm Erasmus Mundus
Praegune programm Erasmus Mundus katab perioodi 2004–2008.
Programmi üldine eesmärk on parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti kolmandate riikidega tehtava koostöö edendamise kaudu.
Programmi erieesmärgid on järgmised: edendada kõrghariduses pakutavat kvaliteeti, tõmmata ligi kõrgelt kvalifitseeritud kõrghariduse teise astme üliõpilasi ja teadlasi, edendada koostööd kolmandate riikide haridusasutustega, parandada Euroopa Liidu kõrghariduse kättesaadavust ja nähtavust.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta otsus nr 2317/2003/EÜ, millega kehtestatakse programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2004–2008) (ELT L 345, 31.12.2003, lk 1).
Programmi finantsraamistikuks aastateks 2004–2008 on määratud 230 miljonit eurot, mida rahastatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.
Programmi väliskoostöö alaprogrammid põhinevad erinevaid välispoliitika vahendeid käsitlevatel nõukogu määrustel, mistõttu nende rahastamine toimub eraldi kõnealuste vahendite rahastamispakettidest.
2.
Komisjoni ettepanek programmi pikendamiseks
Ettepaneku eesmärk on pikendada programmi muudetud kujul veel viieks aastaks (2009–2013).
Üks peamine programmi tehtav muudatus – lisaks doktoriõppe lisamisele – on ettepanek väliskoostöö alaprogrammid konkreetsemalt programmiga liita.
Programmi on siiani rakendanud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus ja vastavalt ettepanekule jätkaks kõnealune asutus selle rakendamist ka järgnevatel aastatel.
Tuleb siiski märkida, et asutuse volitused kõnealuse eesmärgiga seoses vajavad endiselt pikendamist (vt muudatusettepanek 2).
Eelarve aspektist oluline muudatus on praegu väliskoostöö alaprogrammide alla kuuluvate tegevuste integreerimine 2. meetmena Erasmus Mundus programmi endasse (Erasmus Mundus partnerlussuhted kolmandate riikide kõrgharidusasutustega, sealhulgas stipendiumid).
Rahastamist puudutavad sätted on väga erinevad neist, mida kohaldatakse 1. meetmele (Erasmus Mundus ühisprogrammid, sealhulgas stipendiumid) ja 3. meetmele (Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse suurendamine).
1. ja 3. meetme rahastamine
Üldine võrdlussumma programmi viieaastaseks perioodiks on 493,69 miljonit eurot, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 1a.
See tähendab rahastamise olulist suurendamist perioodiks 2004–2008 ettenähtud rahastamispaketiga võrreldes, mis on tervitatav seoses doktoriõppe programmi lisamise ettepanekuga ja väljendatud kavatsusega tagada edukatele kandidaatidele parem rahastamine.
Kõnealused kulud jaotuvad järgmiselt:
miljonit eurot
2009
2010
2011
201 2
2013
2014+
Kokku
Tegevuskulud – kulukohustuste assigneeringud
90,25
92,52
94,1
95,86
98,54
471,27
Tegevuskulud – maksete assigneeringud
63,17
91,839
93,63
95,33
97,74
29,56
471,27
Võrdlussummas sisalduvad halduskulud
4,42
4,46
4,48
4,51
4,56
22,42
Võrdlussumma kokku – kulukohustuste assigneeringud
94,67
96,98
98,58
100,37
103,10
493,69
Võrdlussumma kokku – maksete assigneeringud
67,59
96,30
98,10
99,84
102,29
29,56
493,69
Tegevuskulud on kooskõlas komisjoni poolt 2008. aasta jaanuaris esitatud rahastamiskavaga.
Programmi halduskulude üldsumma on samuti rahastamiskavaga kooskõlas.
Võrdlussummas sisalduvad halduskulud ulatuvad programmi viieaastase kestvuse jooksul 22,42 miljoni euroni.
See moodustab võrdlussummast 4,5%, mis tundub olevat aktsepteeritav määr.
Kõnealusest summast 17,44 miljonit eurot (78%) katab rakendusameti vajadusi, mis vastavalt komisjonist pärinevale teabele plaanib täita ligikaudu 97–98% oma tegevuseelarvest.
2. meetme rahastamine
Praegused väliskoostöö alaprogrammid käivitati 2005. aastal komisjoni koostöötalituse EuropeAidi algatusel ja neid rakendati erinevate välispoliitika vahendite abil nagu arengukoostöö vahend (DCI) ning Euroopa naabruse ja partnerluse instrument (ENPI).
Ettepanek võtta vastu uus määrus Erasmus Munduse kohta ei sisalda siiski konkreetseid ja siduvaid sätteid 2. meetme rahastamiseks.
Selles viidatakse üksnes järgmistele välispoliitika vahendite õiguslikele alustele: ühinemiseelse abi rahastamisvahend (määrus (EÜ) nr 1085/2006), Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (määrus (EÜ) nr 1638/2006), arengukoostöö rahastamisvahend (määrus (EÜ) nr 1905/2006), rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikidega (ICI, määrus (EÜ) 1934/2006) ja Euroopa Arengufond (koostööleping AKV riikidega (otsus 2005/599/EÜ) ning asjakohane sisekokkulepe (otsus 2006/608/EÜ)).
Erasmus Munduse 2. meetme soovituslikud kulud kõnealuste vahendite raames – mis kaetakse finantsraamistiku rubriigist 4 – ulatuksid 460 miljoni euroni ning nende soovituslik jaotus on järgmine:
- Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend (ENPI): 140 miljonit eurot
- Arengukoostöö vahend (DCI): 240 miljonit eurot
- Rahastamisvahend koostööks tööstusriikidega (ICI): 20 miljonit eurot
- Ühinemiseelne rahastamisvahend (IPA): 30 miljonit eurot
- Kümnes EAF: 30 miljonit eurot
Tuleb siiski märkida, et see üldsumma ja kõnealustest vahenditest tehtavad eraldused ei ole kindlaks määratud ega õiguslikult siduvad, kuna need ei ole määratletud ettepaneku seadusandlikus osas.
Seetõttu esitab raportöör kõnealusele õigusloomega seotud resolutsioonile muudatusettepaneku 3.
Komisjoni esitatud kava kohaselt 2. meetme jaoks erinevatest välispoliitika vahenditest eraldatavate summade üksikasjalik jaotus on üksnes soovituslik; siiski peaksid vastutavad parlamendikomisjonid teostama järelevalvet selle üle, kas kõnealust jaotust järgitakse, ning juhul kui seda muudetakse, siis mil määral ja mis põhjustel.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek 1
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 a (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 a. on seisukohal, et õigusakti ettepanekus osutatud rahastamispakett peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1a ülemmääraga, ja rõhutab, et iga-aastast summat puudutav otsus tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 37;
Muudatusettepanek 2
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 b (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 b. märgib, et Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse volitused ei hõlma programmi Erasmus Mundus kavandatavat pikendamist; rõhutab, et programmi rakendamine kõnealuse rakendusameti poolt on võimalik üksnes pärast nõuetekohaselt heakski idetud volituste pikendamist kooskõlas kehtivate õigusnormidega;
Selgitus
Euroopa Parlament peaks nõudma rakendusametite tegutsemist käsitlevatest õigusnormidest kinnipidamist.
Muudatusettepanek 3
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 c (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 c. märgib, et programmi 2. meetme rahastamiseks kavandatud soovituslik 460 miljoni euro suurune üldsumma kaetakse asjaomaste välispoliitika vahendite rahastamispakettidest;
Selgitus
Muudatusettepanekuga selgitatakse 2. meetmega seotud kulude rahastamise eripära.
Muudatusettepanek 4
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 d (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 d. rõhutab, et 2. meetme raames ette nähtud tegevuste rahastamine ei tohi kahjustada teisi asjaomastest vahenditest finantseeritavaid tegevusi; kordab oma seisukohta, et uusi meetmeid tuleks ELi eelarvest rahastada üksnes juhul, kui nende jaoks eraldatak se täiendavaid vahendeid; palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aastaaruanne, mis sisaldaks üksikasjalikke andmeid 2. meetme tegevuste kohta ning nende jaotust rahastamisvahendite ja asjaomaste piirkondade ja riikide lõikes;
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärk on tagada, et erinevate välispoliitika vahendite raames haridusele kulutatavad summad ei tule vastavate õiguslike alustega määratud teiste eesmärkide arvelt.
Muudatusettepanek 5
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 2 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(b) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus programmi eri meetmete ja soovituslike stipendiumisummade kaupa;
(b) aastaeraldised ja rahaliste vahendite jaotus programmi eri meetmete kaupa, sealhulgas teave nende geograafilise jaotuse kohta, ja meetmete ning riikide järgi jaotatud soovituslike stipendiumisummade kaupa , millega edendatakse ligipääsu võrdsetel alustel ;
Selgitus
See on selgem sõnastus, mis on kooskõlas kõnealuse poliitikavaldkonna varasemate õigusaktidega.
Muudatusettepanek 6
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 12 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Iga-aastased assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid finantsperspektiivi piires.
3.
Iga-aastased assigneeringud määravad eelarvepädevad institutsioonid vastavalt iga-aastasele eelarvemenetlusele finantsperspektiivi piires.
Muudatusettepanek 7
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 13 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon kontrollib käesolevat programmi regulaarselt koostöös liikmesriikidega.
Käesoleva ja eelnenud programmi järelevalve- ja hindamisprotsessi tulemusi tuleb programmi rakendamisel arvesse võtta.
Järelevalve hõlmab lõikes 3 nimetatud aruandeid ja erimeetmeid.
1.
Komisjon kontrollib käesolevat programmi regulaarselt koostöös liikmesriikidega.
Käesoleva ja eelnenud programmi järelevalve- ja hindamisprotsessi tulemusi tuleb programmi rakendamisel arvesse võtta.
Järelevalve hõlmab lõikes 3 nimetatud aruandeid ja erimeetmeid.
Lisaks sellele annab komisjon Euroopa Parlamendile aru rahastamise geograafilisest jaotusest meetmete kaupa kõigi osalevate riikide kohta, andes ka hinnangu meetmete rakendamise tõhususele programmi prioriteetide suhtes.
Muudatusettepanek 8
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – A osa – punkt 2 – alapunkt j
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(j) kehtestavad ühise õppemaksu, sõltumata magistriprogram mi üliõpilase tegelikust õppimise kohast;
(j) jätavad Erasmus Munduse magistriprogrammi konsortsiumile õiguse maksustada üliõpilasi oma soovi kohaselt vastavalt asjaomases riigis kehtivale seadusandlusele ning iga konsortsiumi raames saavutatud kokkuleppele;
Selgitus
Lubab kõikidel riikidel osaleda Erasmus Munduse programmis sõltumata konkreetse riigi õppemaksu kavadest.
Muudatusettepanek 9
Ettepanek võtta vastu otsus
Lisa – 1. meede – B osa – punkt 2 – alapunkt j
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(j) kehtestavad ühise õppemaksu, sõltumata doktorandi tegelikust õppimise kohast;
(j) jätavad Erasmus Munduse doktoriprogrammi konsortsiumile õiguse maksustada doktorante oma soovi kohaselt vastavalt asjaomases riigis kehtivale seadusandlusele ning iga konsortsiumi raames saavutatud kokkuleppele;
Selgitus
Lubab kõikidel riikidel osaleda Erasmus Munduse programmis sõltumata konkreetse riigi õppemaksu kavadest.
MENETLUS
Pealkiri
Programm Erasmus Mundus (2009-2013)
Viited
KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD)
Vastutav komisjon
CULT
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
3.9.2007
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Helga Trüpel
24.10.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
6.5.2008
29.5.2008
Vastuvõtmise kuupäev
29.5.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
28
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Simon Busuttil, Daniel Dăianu, Brigitte Douay, James Elles, Szabolcs Fazakas, Markus Ferber, Vicente Miguel Garcés Ramón, Salvador Garriga Polledo, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Ville Itälä, Anne E. Jensen, Silvana Koch-Mehrin, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, László Surján, Gary Titley, Helga Trüpel, Kyösti Virrankoski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Thijs Berman, Marusya Ivanova Lyubcheva, Margarita Starkevičiūtė, Gianluca Susta
3.4.2008
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS
kultuuri- ja hariduskomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013)
( KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD) )
Arvamuse koostaja:
Jamila Madeira
LÜHISELGITUS
Arvamuse koostaja tervitab komisjoni ettepanekut pikendada programmi Erasmus Mundus 2013. aastani ja laiendada selle kohaldamisala uutele haridusastmetele ja valdkondadele.
Komisjoni ettepanekus sisalduvad peamised uuendused on programmi laiendamine doktoriõppele, stipendiumide andmine programmis osalevatele Euroopa üliõpilastele, Euroopa majanduses osalejate ja teadusuuringute keskuste aktiivne kaasamine programmi rakendamisse ja väljatöötamisse ning väliskoostöö alaprogrammi kaasamine programmi 2. meetme abil, mis puudutab kõiki haridusastmeid, eelkõige bakalaureuseõpet, mis võimaldaks reaalselt teostada üliõpilasvahetust kolmandate riikidega kõrghariduse esimesel astmel.
Ülemaailmselt kinnistunud Ameerika mudelile (mis on tõestanud oma suutlikkust tõmmata välismaist ajupotentsiaali oma magistri- ja doktoriõppe programmidesse) vastukaaluks tuleb kasutada ära meie kõrge kvaliteet ja edendada seda, mis on Euroopa Liidus parim: tunnustatud kvaliteediga õpetus, kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse külgetõmbavus ja korralikule Euroopa elatustasemele vastavad stipendiumid.
Euroopa Liidu ees seisavad praegu arvukad väljakutsed, mis seonduvad muu hulgas demograafiliste probleemide ja nende mõjuga Euroopa sotsiaalmudeli jätkusuutlikkusele, tööpuuduse kõrgest tasemest tulenevate probleemide ning eelkõige ajude äravooluga Euroopast Ameerika Ühendriikidesse või kiiresti areneva majandusega riikidesse.
Euroopa Liit peab püüdma luua tingimused selleks, et Euroopa ajupotentsiaal jääks Euroopa Liitu, kuid samas tuleb investeerida kolmandate riikide kodanike õppesse ELi kõrgkoolides ja luua neile tingimused Euroopasse jäämiseks, et Euroopa Liidust saaks eeskuju ja ülemaailmne tippkeskus.
See ülesanne eeldab ettevõtjate kaasamist programmi Erasmus Mundus avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomise kaudu, mis võimaldaks kõrge kvalifikatsiooniga töötajate tööturule tulekut vahetult Erasmus Munduse magistri- ja doktoriõppe programmide lõpetamise järel, millega hoitakse ühtlasi ära ajude väljavool pärast hariduse saamist ELis.
Uute ja paremate töökohtade loomine kõigile peab olema selle programmi teostamisel olulisel kohal.
Selle programmi edukaks läbiviimiseks on vaja olulisi muudatusi, eelkõige seoses viisade andmisega programmi Erasmus Mundus üliõpilastele.
Neil on tihti raskusi viisade saamise või pikendamisega ja nad elavad sageli ELis poolsalaja, osaledes magistriõppes turistiviisaga, mis on teatud juhtudel aegunud.
Võib-olla oleks asjakohane kaaluda Erasmus Munduse õpilasviisa loomist.
ELi kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning väljaspool liidu territooriumi edendatavate partnerlussuhete raames tuleb alati arvesse võtta, et vastuvõtjariigi keele õppimine on programmis osalejale kasulik tegelikuks süüvimiseks kohalikku kultuuri.
Arvamuse koostaja peab eriti oluliseks, et programmis viidataks selgesõnaliselt meeste ja naiste võrdsetele võimalustele ning võetaks arvesse puudega inimesi, nimelt kohandades stipendiumide summasid vastavalt nende erivajadustele.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek 1
Põhjendus 5 a (uus)
(5 a) Komisjoni teatises „Teadmiste rakendamine praktikas: ELi laiapõhjaline innovatsioonistrateegia” 1 märgitakse, et piirkondlikel innovatsiooniklastritel (rühmadel) põhinev lähenemisviis on vajalik mitte ainult arenenud linnakeskustes, vaid ka ebasoodsam as olukorras olevates või maapiirkondades.
Paljud ettevõtjad, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), suhtlevad tõepoolest nii omavahel kui ka õppe- ning tehnoloogiakeskustega just piirkondlikul tasandil.
Lähedus on üks innovatsiooniprotses si peamine tegur, mis teeb ka innovatsioonipoliitika tulemuslikumaks.
__________
1 KOM(2006)0502 .
Selgitus
Innovatsiooni, tippkeskuste loomise ja ülikoolide ning ettevõtjate vaheliste partnerlussuhete tegevusvaldkonda tuleb mitmekesistada, et töötada tulemuslikumalt ja luua lisandväärtust asukohapiirkondades.
Muudatusettepanek 2
Põhjendus 7
(7) Kolmandatele riikidele suunatud kõrgharidusalase koostööprogrammi põhieesmärgid on Euroopa kõrghariduse kvaliteedi tõstmine, rahvastevahelise mõistmise parandamine ning kõrghariduse valdkonnas kolmandate riikide jätkusuutlikule arengule kaasaaitamine, vältides ajude äravoolu ning soosides ebasoodsas olukorras olevaid rühmi.
Kõige tõhusamateks vahenditeks nende eesmärkide saavutamisel kvaliteediprogrammi raames on hästi integreeritud õppeprogrammid kraadiõppe tasandil , koostööalased partnerlussuhted kolmandate riikidega, stipendiumid kõige andekamatele üliõpilastele ning projektid Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse tõstmiseks maailmas.
(7) Kolmandatele riikidele suunatud kõrgharidusalase koostööprogrammi põhieesmärgid on Euroopa kõrghariduse kvaliteedi tõstmine, rahvastevahelise mõistmise parandamine ning kõrghariduse valdkonnas kolmandate riikide jätkusuutlikule arengule kaasaaitamine, vältides ajude äravoolu ning soosides ebasoodsas olukorras olevaid rühmi.
Kõige tõhusamateks vahenditeks nende eesmärkide saavutamisel kvaliteediprogrammi raames on hästi integreeritud õppeprogrammid kõigil haridusastmetel , koostööalased partnerlussuhted kolmandate riikidega, stipendiumid kõige andekamatele üliõpilastele ning projektid Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse tõstmiseks maailmas.
Muudatusettepanek 3
Põhjendus 9
(9) Ühenduse tegevuse prioriteediks kõrghariduse valdkonnas peaks olema keelte ja keelelise mitmekesisuse õpetamise ja õppimise soodustamine.
Keelte õpetamine ja õppimine on kolmandate riikide suhtes erilise tähtsusega .
(9) Ühenduse tegevuse prioriteediks kõrghariduse valdkonnas peaks olema vähemalt kahe keele õpetamise ja õppimise n ing keelelise mitmekesisuse soodustamine.
Keelte õpetamine ja õppimine on erilise tähtsusega kolmandate riikide suhtes, samuti neisse riikidesse minevatele Euroopa üliõpilastele .
Selgitus
Keeleõpe on üks vahend teiste kultuuride tundmaõppimiseks ja see tuleks selles programmis õpilaste integreerumise viisina välja tuua.
Muudatusettepanek 4
Põhjendus 9 a (uus)
(9 a) Kultuuridevahelise dialoo gi Euroopa aasta (2008) eesmärke tuleks edendada ka kõrghariduse valdkonnas haridusalase tegevuse ja programmide kaudu.
Selgitus
Kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) eesmärgid puudutavad kogu Euroopa Liitu ja kõiki läbiviidavaid programme.
Sellest tulenevalt võiks parema tulemuslikkuse saavutamiseks sellel aastal kaasata multikultuursuse eesmärgid Erasmus Munduse programmi kaudu haridusprogrammide valdkonda.
Muudatusettepanek 5
Artikli 2 punkt 14
14. „liikuvus” – füüsiliselt teise riiki kolimine õppimise, töökogemuse saamise, uurimistöö või mõne muu õppimise, õpetamise või uurimistegevuse või nendega seotud haldustegevuse eesmärgil, mida toetab vajadusel võõrustajariigis kõneldava keele algõpe;
14. „liikuvus” – füüsiliselt teise riiki kolimine õppimise, töökogemuse saamise, uurimistöö või mõne muu õppimise, õpetamise või uurimistegevuse või nendega seotud haldustegevuse eesmärgil, mida toetab võimaluse korral alati võõrustajariigis kõneldava keele algõpe;
Selgitus
Keeleõpe on üks vahend teiste kultuuride tundmaõppimiseks ja see tuleks selles programmis õpilaste integreerumise viisina välja tuua.
Muudatusettepanek 6
Artikli 3 lõige 1
1.
Programmi üldine eesmärk on parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ning tõhustada rahvaste- ja kultuuridevahelist dialoogi ja mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning samuti toetada ELi välispoliitilisi eesmärke ja kolmandate riikide jätkusuutlikku arengut kõrghariduse vallas.
1.
Programmi üldine eesmärk on parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti , avardada ja parandada noorte karjääriväljavaateid ning tõhustada rahvaste- ja kultuuridevahelist dialoogi ja mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning samuti toetada ELi välispoliitilisi eesmärke ja kolmandate riikide jätkusuutlikku arengut kõrghariduse vallas.
Muudatusettepanek 7
Artikli 3 lõike 2 punkt b
b) aidata kaasa ühiskondade vastastikusele rikastumisele, arendades kvalifitseeritud, laia silmaringi ja rahvusvaheliste kogemustega personali sel viisil, et soodustatakse kolmandate riikide kõige andekamate üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust, et nad omandaksid kvalifikatsiooni ja/või kogemusi Euroopa Liidus, ning kõige andekamate Euroopa üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandate riikide suunas;
b) aidata kaasa ühiskondade vastastikusele rikastumisele, arendades kvalifitseeritud, tööturu nõudmistele vastava, laia silmaringi ja rahvusvaheliste kogemustega personali sel viisil, et soodustatakse kolmandate riikide kõige andekamate üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust, et nad omandaksid kvalifikatsiooni ja/või kogemusi Euroopa Liidus, ning kõige andekamate Euroopa üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandate riikide suunas;
Selgitus
Olukorras, kus tehakse jõupingutusi Lissaboni strateegia majanduslike ja tööhõive eesmärkide täitmiseks, võib haridusprogrammide osatähtsus olla eriti suur.
Arvukates komisjoni ja Euroopa Parlamendi dokumentides on nõutud haridusprogrammide võimalikult asjakohast seostamist tööturu nõudmistega.
Muudatusettepanek 8
Artikli 3 lõike 2 punkt d
d) parandada Euroopa kõrghariduse ligipääsetavust, profiili ja nähtavust kogu maailmas ning suurendada selle atraktiivsust kolmandate riikide kodanike hulgas.
d) parandada Euroopa kõrghariduse ligipääsetavust, profiili ja nähtavust kogu maailmas ning suurendada selle atraktiivsust kolmandate riikide ja liikmesriikide kodanike hulgas.
Selgitus
Kuna programm on nüüd liikmesriikide ja kolmandate riikide kodanikele avatud samadel tingimustel, tuleb kõrghariduse edendamise kampaania viia läbi nii liidu sees kui sellest väljas.
Kõrget kvaliteeti tuleb edendada ülemaailmselt.
Muudatusettepanek 9
Artikli 4 lõike 1 punkt c
( c) Euroopa kui õppimiskoha atraktiivsuse suurendamise meetmed.
c) Euroopa kui õppimiskoha ja ülemaailmse tippkeskuse atraktiivsuse suurendamise meetmed.
Selgitus
Euroopas saadava hariduse kõrge tase tuleb esile tõsta; õpingute sihtkoha atraktiivsus sõltub sellest, kuidas me oma ülikoolide võimalustest teada anname.
Muudatusettepanek 10
Artikli 4 lõike 2 punkt b
( b) suurem toetus kõrghariduse valdkonnas tegutsevate isikute liikuvusele ühenduse ja kolmandate riikide vahel;
b) suurem toetus kõrghariduse valdkonnas tegutsevate isikute liikuvusele ühenduse ja kolmandate riikide vahel, eelkõige tõhusa viisasüsteemi kehtest amisega, mis ühilduks Erasmus Munduse õppekavade pikkusega ;
Selgitus
Viisapoliitika on sageli programmiga Erasmus Mundus vastuolus, nt mis puudutab viisade ooteaega.
Ka kestab magistriõppe kursus kaks aastat, samas kehtib viisa vaid ühe aasta, mis paneb õpilased sageli sellisesse olukorda, et nad viibivad ebaseaduslikult riigis, kus nad kõnealuse programmi alusel õpivad.
Oleks kasulikum luua nn Erasmus Munduse viisa, mille kehtivusaeg langeks kokku õppekava pikkusega.
Muudatusettepanek 11
Artikli 4 lõike 2 punkt d
( d) toetus pilootprojektidele, mis põhinevad kõrghariduse uuenduslikkuse ja kvaliteedi arendamiseks kavandatud piiriülestel partnerlussuhetel;
d) toetus pilootprojektidele, mis põhinevad kõrghariduse uuenduslikkuse ja kvaliteedi arendamiseks kavandatud piiriülestel partnerlussuhetel , samuti avaliku ja erasektori partnerlusel ülikoolide ja ettevõtjate vahel eesmärgiga edendada tipptasemel teadustegevust ning saavutada innovat sioonialased eesmärgid ;
Selgitus
Ülikoolide ja eraettevõtjate vahelisi partnerlussuhteid tuleb soodustada ja praktikas rakendada, et arendada kõrget kvaliteeti ja luua võimalused ajupotentsiaali hoidmiseks Euroopas.
Muudatusettepanek 12
Artikli 6 lõike 1 punkt c a (uus)
c a) tagab, et konkreetsete stipendiumide suuruse määramisel võetakse arvesse üliõpilase hinnangulisi õppimis- ja ülalpidamiskulusid sihtriigis.
Selgitus
Kasutusele tuleb võtta konkreetne meetod üliõpilasvahetuse perioodiks vajalike summade arvutamiseks, võttes arvesse tegelikku elukallidust sihtriigis, kuna need summad erinevad märkimisväärselt nii Euroopa Liidus kui mujal.
Muudatusettepanek 13
Artikli 6 lõike 2 punkt c a (uus)
c a) tunnustavad vastastikku formaalsete kvalifikatsioonide kõrval ka programmi Erasmus Munduse raames saadud informaalseid ja mitteformaalseid kvalifikatsioone Euroopa kvalifikatsioonide raames pakutavate ühiste võrdlussüsteemide alusel.
Muudatusettepanek 14
Artikli 6 lõike 2 punkt b a (uus)
b a) tugevdavad potentsiaalselt huvitatud Euroopa osapooltele suunatud kommunikatsioonistrateegiat ja soodustavad partnerlussuhteid ülikoolide, tööturu osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonide vahel programmi arendamiseks;
Selgitus
Kommunikatsioonistrateegia on programmi Erasmus Mundus edukuse seisukohalt eriti oluline.
Ülikoolide sidemed tööturu osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonidega on selles osas otsustava tähtsusega
Muudatusettepanek 15
Artikli 10 punkt a
a) laiendades Euroopa majanduse teadmistebaasi ja aidates kaasa Euroopa Liidu globaalse konkurentsivõime tõstmisele;
a) laiendades Euroopa majanduse teadmistebaasi ja aidates vastavalt Lissaboni strateegia eesmärki dele kaasa uute töökohtade loomisele ning Euroopa Liidu globaalse konkurentsivõime tõstmisele;
Muudatusettepanek 16
Artikli 10 punkt a a (uus)
a a) suurendades töötajate liikuvust Euroopa Liidus ja tõmmates ligi kolmandate riikide üliõpilasi ja teadlasi, kes võivad tuua Euroopa akadeemilistesse ringkondadesse olulist lisandväärtust;
Selgitus
Programmi Erasmus Mundust käsitlevas strateegias tuleb võtta arvesse programmis osalevate üliõpilaste tööturule integreerimist ja selle programmi tõenäolist panust töötajate liikuvusse Euroopas, mis on majanduskasvu seisukohalt oluline.
Ka Euroopa akadeemilistel ringkondadel on kolmandate riikide üliõpilaste osalemisest ainult võita.
Muudatusettepanek 17
Artikli 10 punkt a b (uus)
a b) edendades kultuuri, teadmisi ja oskusi rahumeelse ja jätkusuutliku arengu tagamiseks mitmepalgelises E uroopas;
Selgitus
Terviklik lähenemine programmile eeldab kultuuri, teadmiste ja oskuste teadlikku toetamist, mis võimaldab avardada vaatenurka vaid tööturu ja tööhõive edendamisest kaugemale.
Muudatusettepanek 18
Artikli 10 punkt c
c) abistades erivajadustega üliõpilasi ning eelkõige aidates neil integreeruda kõrgharidussüsteemi põhivoolu;
c) abistades erivajadustega üliõpilasi ning eelkõige aidates neil integreeruda kõrgharidussüsteemi põhivoolu ning edendades võrdseid võimalusi kõigile ;
Selgitus
On oluline tagada see, et parimatest parimad ei jääks programmist välja majanduslike raskuste tõttu või seetõttu, et teave ei olnud neile kättesaadav.
Muudatusettepanek 19
Lisa 1. meetme A jao punkti 2 alapunkt j
j) kehtestavad ühise õppemaksu, sõltumata magistriprogrammi üliõpilase tegelikust õppimise kohast;
j) kehtestavad ühise õppemaksu, sõltumata magistriprogrammi üliõpilase tegelikust õppimise kohast , võttes sealjuures arvesse iga riigi õigust otsustada, millist hariduse rahastamise mudelit ta rakendab;
MENETLUS
Pealkiri
Programm Erasmus Mundus (2009–2013)
Viited
KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD)
Vastutav komisjon
CULT
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
EMPL
3.9.2007
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Jamila Madeira
11.9.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
23.1.2008
26.2.2008
Vastuvõtmise kuupäev
2.4.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
43
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jan Andersson, Edit Bauer, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Milan Cabrnoch, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Harald Ettl, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Stephen Hughes, Karin Jöns, Ona Juknevičienė, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Jan Tadeusz Masiel, Jiří Maštálka, Elisabeth Morin, Csaba Őry, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Elisabeth Schroedter, Kathy Sinnott, Ewa Tomaszewska, Gabriele Zimmer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Jean Marie Beaupuy, Beniamino Donnici, Donata Gottardi, Dieter-Lebrecht Koch, Magda Kósáné Kovács, Sepp Kusstatscher, Jamila Madeira, Kyriacos Triantaphyllides, Anja Weisgerber, Tatjana Ždanoka
4.4.2008
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS
kultuuri- ja hariduskomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus) (2009–2013)
( KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD) )
Arvamuse koostaja:
Teresa Riera Madurell
LÜHISELGITUS
Osalemise üldised tulemused näitavad, et programmi Erasmus Mundus esimene etapp on olnud väga edukas.
Ent üldpilt kahvatub, kui analüüsida naiste osaluse määra.
Sellest tulenevalt on arvamuse koostaja järginud kahte eesmärki: edendada meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse põhiõigust hariduse kaudu, et toetada õiglasema ja demokraatlikuma ühiskonna arengut, ning tugevdada konkreetseid mehhanisme, mis aitavad parandada programmi kättesaadavust naistele, vältimaks seesugust annete raiskamist.
Seepärast käsitlevad esildatud muudatusettepanekud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist haridusprogrammide määratlemisel, naiste juurdepääsu programmile ja selles osalemist, rakendades sootundlikke valikukriteeriume ja –menetlusi, sooliselt tasakaalustatud esindatust programmi komitees ning soolisel alusel esitatud andmete kogumist programmi hindamisaruannetes.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek 1
Põhjendus 7
(7) Kolmandatele riikidele suunatud kõrgharidusalase koostööprogrammi põhieesmärgid on Euroopa kõrghariduse kvaliteedi tõstmine, rahvastevahelise mõistmise parandamine ning kõrghariduse valdkonnas kolmandate riikide jätkusuutlikule arengule kaasaaitamine, vältides ajude äravoolu ning soosides ebasoodsas olukorras olevaid rühmi.
Kõige tõhusamateks vahenditeks nende eesmärkide saavutamisel kvaliteediprogrammi raames on hästi integreeritud õppeprogrammid kraadiõppe tasandil , koostööalased partnerlussuhted kolmandate riikidega, stipendiumid kõige andekamatele üliõpilastele ning projektid Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse tõstmiseks maailmas.
(7) Kolmandatele riikidele suunatud kõrgharidusalase koostööprogrammi põhieesmärgid on Euroopa ülikoolide akadeemilise pe rsonali eneseteostusele kaasaaitamine, Euroopa kõrghariduse kvaliteedi tõstmine, rahvastevahelise mõistmise parandamine ning kõrghariduse valdkonnas kolmandate riikide jätkusuutlikule arengule kaasaaitamine, vältides ajude äravoolu ning soosides ebasoodsas olukorras olevaid rühmi , et saavutada sotsiaalne ühtekuuluvus, kodanikuaktiivsus ja sooline võrdõiguslikkus sotsiaalsete sooliste stereotüüpide kummutamise abil .
Kõige tõhusamateks vahenditeks nende eesmärkide saavutamisel kvaliteediprogrammi raames on hästi integreeritud õppeprogrammid , kas pärast Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku kuuendat taset või pärast Euroopa kõrgharidusruumi esimest astet (Bologna protsess) , koostööalased partnerlussuhted kolmandate riikidega, stipendiumid kõige andekamatele üliõpilastele ning projektid Euroopa kõrghariduse atraktiivsuse tõstmiseks maailmas.
Muudatusettepanek 2
Põhjendus 8
(8) Tõhustada tuleb võitlust kõigi tõrjutuse vormide vastu, kaasa arvatud rassism ja ksenofoobia, ning ühenduse jõupingutusi kultuuridevahelise dialoogi ja mõistmise süvendamiseks kogu maailmas, pidades silmas nii kõrghariduse sotsiaalset mõõdet kui ka demokraatiaideaale ja austust inimõiguste vastu.
See on eriti oluline seetõttu, et liikuvus edendab uute kultuuri- ja sotsiaalkeskkondadega suhtlemist ning hõlbustab nende mõistmist.
Vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõikele 1 tuleb tagada, et ükski kolmandatest riikidest pärit kodanike rühm ei jääks programmist välja ega oleks ebasoodsas olukorras.
(8) Tõhustada tuleb võitlust kõigi tõrjutuse vormide vastu, kaasa arvatud rassism , ksenofoobia ja naiste diskrimineerimine , ning ühenduse jõupingutusi kultuuridevahelise dialoogi ja mõistmise süvendamiseks kogu maailmas, pidades silmas nii kõrghariduse sotsiaalset mõõdet kui ka demokraatiaideaale ja austust inimõiguste , sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse vastu.
See on eriti oluline seetõttu, et liikuvus edendab uute kultuuri- ja sotsiaalkeskkondadega suhtlemist ning hõlbustab nende mõistmist.
Vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõikele 1 tuleb tagada, et ükski kolmandatest riikidest pärit kodanike rühm ei jääks programmist välja ega oleks ebasoodsas olukorras.
Muudatusettepanek 3
Põhjendus 12
(12) Nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 3 lõikes 2, peab ühenduse eesmärgiks kõigi selle meetmete puhul olema ebavõrdsuse kaotamine ning võrdsuse soodustamine meeste ja naiste vahel.
(12) Nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 3 lõikes 2 ning kooskõlas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 ( KOM(2006)0092 ) eesmärkidega , peab ühenduse eesmärgiks kõigi selle meetmete puhul olema ebavõrdsuse kaotamine ning võrdsuse soodustamine meeste ja naiste vahel , pöö rates erilist tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse temaatikale hariduse kõigi liikide ja tasemete puhul .
Muudatusettepanek 4
Põhjendus 13
(13) Programmi kõigi osade elluviimisel on vaja laiendada ebasoodsas olukorras olevate gruppide juurdepääsu programmi kõigi osade rakendamisele ja parandada aktiivselt puuetega inimeste eriõppevajadusi, kasutades sealjuures suuremaid, puuetega osalejate lisakulutusi katvaid stipendiume.
(13) Programmi kõigi osade elluviimisel on vaja laiendada ohualdiste gruppide juurdepääsu programmi kõigi osade rakendamisele ja parandada aktiivselt puuetega inimeste või õpiraskustega inimeste eriõppevajadusi, kasutades sealjuures suuremaid, asjaomaste osalejate ja nende perekond ade lisakulutusi katvaid stipendiume.
Muudatusettepanek 5
Artikli 3 lõige 1
1.
Programmi üldine eesmärk on parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ning tõhustada rahvaste- ja kultuuridevahelist dialoogi ja mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning samuti toetada ELi välispoliitilisi eesmärke ja kolmandate riikide jätkusuutlikku arengut kõrghariduse vallas.
1 Programmi üldine eesmärk on parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti , lihtsustada kvalifikatsiooni omandamist meeste ja naiste tulevasi karjääriväljavaateid ja liikuvust silmas pidades ning tõhustada rahvaste- ja kultuuridevahelist dialoogi ja mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu ning samuti toetada ELi välispoliitilisi eesmärke ja kolmandate riikide jätkusuutlikku arengut kõrghariduse vallas.
Muudatusettepanek 6
Artikli 3 lõike 2 punkt b a (uus)
b a) aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, parandades naiste juurdepääsu programmile ja osalust selles;
Muudatusettepanek 7
Artikli 3 lõike 2 punkt d
d) parandada Euroopa kõrghariduse ligipääsetavust, profiili ja nähtavust kogu maailmas ning suurendada selle atraktiivsust kolmandate riikide kodanike hulgas.
d) parandada Euroopa kõrghariduse ligipääsetavust, profiili ja nähtavust kogu maailmas ja soodustada kolmandatest riikidest pärinevate, eriti maa- ja majanduslikult ebasoodsates piirkondades elavate naiste juurdepääsu sellele, ning suurendada selle atraktiivsust kolmandate riikide mõlemast soost teadlaste ja üliõpi laste hulgas.
Selgitus
Juurdepääs sellistele programmidele võib vahel olla raskendatud maapiirkondadest pärit naiste jaoks, eelkõige seoses teabega programmide olemasolu kohta ning seoses rahaliste vahendite puudumisega, mis võib takistada programmidega liitumist.
Lisaks sellele on maapiirkondade naistel anda täiendav panus kultuuridevahelisse suhtlemisse.
Muudatusettepanek 8
Artikli 3 lõike 2 punkt d a (uus)
d a) aidata edendada võrdselt nii reaal- kui ka humanitaarteadusi, e t neist oleks abi tööturul, ning julgustada noori sobitama oma kvalifikatsiooni valikuvõimalustega, laskmata end kammitseda stereotüüpidest, eriti soolistest stereotüüpidest.
Muudatusettepanek 9
Artikli 4 lõike 2 punkt c a (uus)
c a) toetus soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise suutlikkuse suurendamisele kõrghariduse valdkonnas;
Muudatusettepanek 10
Artikli 6 lõike 2 punkt a (uus)
a) astuvad vajalikke samme, et tagada programmi tõhus toimimine liikmesriikide tasandil, kaasates vastavalt riiklikule tavale kõik asjaomased kõrgharidusega seotud pooled ning püüdes võtta sellised meetmed, mis võivad osutuda asjakohasteks õigus- ja haldustakistuste kõrvaldamisel;
a) astuvad vajalikke samme, et tagada programmi tõhus toimimine liikmesriikide tasandil, kaasates vastavalt riiklikule tavale kõik asjaomased kõrgharidusega seotud pooled ning püüdes võtta sellised meetmed, mis võivad osutuda asjakohasteks õigus- ja haldustakistuste kõrvaldamisel ning võrdse kohtlemise tagamisel ;
Muudatusettepanek 11
Artikli 7 lõike 2 punkt d
d) valikukriteeriumid ja -menetlused, kaasa arvatud valimiskomisjoni koosseis ja sisemine töökord;
d) sootundlikud valikukriteeriumid ja -menetlused, kaasa arvatud valimiskomisjoni koosseis ja sisemine töökord;
Muudatusettepanek 12
Artikli 8 lõige 1
1.
Komisjoni abistab komitee.
1.
Komisjoni abistab komitee.
Tuleb tagada, et komitees on naiste ja meeste tasakaalustatud esindatus.
Muudatusettepanek 13
Artikli 10 punkt a
a) laiendades Euroopa majanduse teadmistebaasi ja aidates kaasa Euroopa Liidu globaalse konkurentsivõime tõstmisele;
a) laiendades Euroopa majanduse teadmistebaasi ja aidates vastavalt Lissaboni strateegia eesmärkidele kaasa uute töökohtade loomisele ning Euroopa Liidu globaalse konkurentsivõime tõstmisele;
Muudatusettepanek 14
Artikli 10 punkt d
d) edendades meeste ja naiste vahelist võrdõiguslikkust ning aidates kaasa kõigi soo, rassi, etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu võitlemisele.
d) edendades meeste ja naiste vahelist võrdõiguslikkust ning aidates kaasa kõigi soo, rassi, etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude või õpiraskuste (eelkõ ige düsleksia, düspraksia ja düskalkuulia) , vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu võitlemisele , pidades silmas selle võrdõiguslikkuse edendamist ja võitlust nende diskrimineerimise vormidega pikemas perspektiivis kolmandates riikid es, et elavdada noorte ja naiste aktiivset osalemist oma riigi sotsiaalses, majanduslikus ja poliitilises elus .
Selgitus
Kõikides liikmesriikides ei loeta õpiraskusi (eelkõige düsleksia, düspraksia ja düskalkuulia) puudeks, pealegi erineb nimetatud probleemidega üliõpilaste õppimise kord (näiteks luba kasutada eksamite ajal arvutit) liikmesriigiti oluliselt.
Nendele üliõpilastele tuleb anda võrdsed võimalused, lisaks on Euroopa Liidul kohustus jagada kogemusi ja edendada hariduses selliseid väärtusi nagu demokraatia, tolerantsus ja õiguste järgimine.
Muudatusettepanek 15
Artikli 13 lõike 3 punkt a
a) 31. märtsiks 2012 vahearuande saavutatud tulemuste ning programmi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;
a) 31. märtsiks 2012 soolisel alusel eristatud andmeid sisaldava vahearuande saavutatud tulemuste ning programmi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;
Muudatusettepanek 16
Lisa 1. meetme jaotise A. ERASMUS MUNDUS MAGISTRIPROGRAMM lõike 2 punkt h
h) reserveerivad teatava miinimumhulga õppe- ja majutuskohti Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilastele, kellele on programmi raames rahalist toetust antud;
h) määravad kindlaks protsendi õppe- ja majutuskohtade koguarvust mõlemast soost Euroopa ja kolmandate riikide üliõpilastele, kellele on programmi raames rahalist toetust antud;
Muudatusettepanek 17
Lisa 1. meetme punkti C. STIPENDIUMID lõike 1 punkt d a (uus)
d a) Ühendus tagab läbipaistvad kriteeriumid ning kohaldab neid stipendiumide eraldamise suhtes.
Kriteeriumites võetakse muu hulgas arvesse võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.
Muudatusettepanek 18
Lisa valikumenetluste punkt a
a) ettepanekud 1. meetme alusel valib välja komisjon, keda abistab valimiskomisjon, mille esimees on komisjoni poolt valitud isik ja mis koosneb akadeemilisse ringkonda kuuluvatest kõrgtaseme asjatundjatest, kes esindavad Euroopa Liidu kõrghariduse mitmekesisust.
Valimiskomisjon tagab Erasmus Mundus magistriprogrammide ja doktoriprogrammide kõrgeima akadeemilise taseme.
Komisjon korraldab kõikide vastuvõetavate ettepanekute Euroopa tasemel hindamise iseseisvate akadeemiliste asjatundjate poolt enne ettepanekute esitamist valimiskomisjonile.
Igale Erasmus Mundus magistriprogrammile ja doktoriprogrammile nähakse ette konkreetne arv stipendiume, mille valitud isikutele maksavad välja magistri- ja doktoriprogramme haldavad asutused.
Magistrantide, doktorantide ja õppejõudude valimine viiakse läbi Erasmus Mundus magistriprogrammis ja doktoriprogrammis osalevate asutuste poolt pärast komisjoniga konsulteerimist;
a) ettepanekud 1. meetme alusel valib välja komisjon, keda abistab valimiskomisjon, mille esimees on komisjoni poolt valitud isik ja mis koosneb akadeemilisse ringkonda kuuluvatest kõrgtaseme asjatundjatest, kes esindavad Euroopa Liidu kõrghariduse mitmekesisust.
Valimiskomisjon tagab Erasmus Mundus magistriprogrammide ja doktoriprogrammide kõrgeima akadeemilise taseme.
Komisjon korraldab kõikide vastuvõetavate ettepanekute Euroopa tasemel hindamise iseseisvate akadeemiliste asjatundjate poolt enne ettepanekute esitamist valimiskomisjonile.
Igale Erasmus Mundus magistriprogrammile ja doktoriprogrammile nähakse ette konkreetne arv stipendiume, mille valitud isikutele maksavad välja magistri- ja doktoriprogramme haldavad asutused.
Magistrantide, doktorantide ja õppejõudude valimine viiakse läbi Erasmus Mundus magistriprogrammis ja doktoriprogrammis osalevate asutuste poolt pärast komisjoniga konsulteerimist .
Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste küsimuste lülitamist programmi sisusse hinnatakse positi ivselt;
MENETLUS
Pealkiri
Programm Erasmus Mundus (2009-2013)
Viited
KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD)
Vastutav komisjon
CULT
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
FEMM
3.9.2007
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Teresa Riera Madurell
1.10.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
28.2.2008
3.4.2008
Vastuvõtmise kuupäev
3.4.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
23
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Edit Bauer, Edite Estrela, Věra Flasarová, Claire Gibault, Zita Gurmai, Lívia Járóka, Piia-Noora Kauppi, Urszula Krupa, Roselyne Lefrançois, Astrid Lulling, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Christa Prets, Teresa Riera Madurell, Anne Van Lancker, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Gabriela Creţu, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Mary Honeyball, Marusya Ivanova Lyubcheva, Petya Stavreva, Feleknas Uca
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Manolis Mavrommatis
MENETLUS
Pealkiri
Programm Erasmus Mundus (2009-2013)
Viited
KOM(2007)0395 – C6-0228/2007 – 2007/0145(COD)
EP-le esitamise kuupäev
12.7.2007
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
CULT
3.9.2007
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
AFET
3.9.2007
DEVE
3.9.2007
BUDG
3.9.2007
EMPL
3.9.2007
FEMM
3.9.2007
Kaasatud komisjon(id)
istungil teada andmise kuupäev
DEVE
13.3.2008
AFET
13.3.2008
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Marielle De Sarnez
27.8.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
31.3.2008
5.5.2008
Vastuvõtmise kuupäev
24.6.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
33
2
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Maria Badia i Cutchet, Katerina Batzeli, Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Guy Bono, Nicodim Bulzesc, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Christopher Heaton-Harris, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Ljudmila Novak, Dumitru Oprea, Zdzisław Zbigniew Podkański, Mihaela Popa, Christa Prets, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Thomas Wise
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Victor Boştinaru, Mary Honeyball, Elisabeth Morin, Reino Paasilinna, Christel Schaldemose, Ewa Tomaszewska, Cornelis Visser
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Nathalie Griesbeck, Søren Bo Søndergaard
