P6_TA(2005)0042
Jõeliikluse teabeteenused ***I
A6-0055/2004
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks jõeliikluse ühtlustatud teabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel ( KOM(2004)0392 – C6-0042/2004 – 2004/0123(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2004)0392 ) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6-0042/2004 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 67;
–
võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A6-0055/2004 );
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või asendada selle teise tekstiga;
3.
teeb oma presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
P6_TC1-COD(2004)0123
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. veebruaril 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
2005/.../EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste
kohta ühenduse siseveeteedel
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ELT C […], […], lk […].
,
võttes arvesse regioonide komitee arvamust ELT C […], […], lk […].
,
toimides
vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele
Euroopa Parlamendi 23.2.2005 seisukoht
.
ning arvestades järgmist: (1)
Info- ja sidetehnoloogiate rakendamine siseveeteedel aitab oluliselt suurendada siseveetranspordi ohutust ja tõhusust.
(2)
Mõnes liikmesriigis on siseriiklikud teabeteenuste rakendused eri veeteedel juba kasutuses.
Ühtlustatud, koostalitlusvõimeliste ja avatud navigatsiooniabi- ja teabesüsteemi tagamiseks ühenduse siseveeteede võrgus tuleks kehtestada ühised nõuded ja tehnilised spetsifikaadid.
(3)
Ohutuskaalutlustel ja üle-euroopalise ühtlustamise huvides peaksid need ühised nõuded ja tehnilised kirjeldused toetuma asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Rahvusvahelise Navigatsiooniliidu (PIANC), Reini jõel laevajuhtimise keskkomisjoni (CCNR) ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (EMK), poolt selles valdkonnas tehtud tööle.
(4)
Jõeteabeteenused peaksid põhinema operaatoritevahelistel süsteemidel, mis lähtuvad avatud ja avalikest standarditest, mis on mittediskrimineerivatel alustel avatud esinevatele tarnijatele ja kasutajatele.
(5)
Need nõuded ja tehnilised spetsifikaadid ei pea olema kohustuslikud sellistel siseriiklikel laevatatavatel siseveeteedel, mis ei ole seotud teise liikmesriigi laevatatava võrguga.
Ka nendel siseveeteedel soovitatakse siiski rakendada käesolevas direktiivis määratletud
jõeteabeteenuseid
ning muuta olemasolevad süsteemid sellega koostalitlusvõimeliseks.
(6)
Jõeteabeteenuste
väljaarendamine peaks põhinema sellistel eesmärkidel nagu siseveelaevanduse
ohutus, tõhusus
ja keskkonnasõbralikkus, mis
saavutatakse liikluse ja transpordi korraldamise
, keskkonna- ja infrastruktuuride kaitse ning erieeskirjade
rakendamise kaudu
.
(7)
Jõeteabeteenustega
seotud nõuded peaksid vähemalt puudutama teabeteenuseid, mida liikmesriigid peavad osutama.
(8)
Tehniliste
kirjelduste
kehtestamine peaks hõlmama selliseid süsteeme nagu elektroonilised navigatsioonikaardid, elektroonilised laevadest teatamise süsteemid,
sealhulgas Euroopa aluste numbrimärkide ühtne süsteem,
teated kipritele ning laevade liikumistee kindlakstegemine ja jälgimine.
Jõeteabeteenuste komisjoni töö peaks viima jõeteabeteenuste kasutamiseks vajalike seadmete tehnilise ühildumiseni.
(9)
Liikmesriikide pädevuses on Euroopa Liiduga koostöös soodustada, et kasutajad vastaksid protseduurilistele ja varustusalastele nõuetele, võttes arvesse siseveelaevandusesektori ettevõtete väikest ja keskmise suurusega struktuurilist ülesehitust.
(10)
Jõeteabeteenuste kasutuselevõtuga kaasneb isikuandmete töötlemine.
Selline töötlemine peab olema vastavuses Euroopa eeskirjadega, mis on muu hulgas sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksik-isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta
EÜT
L 281, 23.11.1995, lk 31.
Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris
EÜT
L 201, 31.7.2002, lk 37.
.
Jõeteabeteenuste rakendamine ei tohi endaga kaasa tuua turuosaliste majanduslikult tundlike andmete kontrollimatut töötlemist.
(11)
Täpse asukoha määramist nõudvate jõeteabeteenuste jaoks soovitatakse kasutada satelliitsidel põhinevat asukoha määramist.
Need tehnoloogiad peaksid võimaldama koostoimimist teiste asjaomaste süsteemidega ja olema nendega ühendatud vastavalt käesolevas valdkonnas kohaldatavatele otsustele.
(12)
Et võetavate meetmete eesmärki, nimelt võtta ühenduses kasutusele ühtlustatud
jõeteabeteenused
, ei saa nõuetekohaselt saavutada ainult liikmesriigid üksi ning sellest tulenevalt on nende üleeuroopalist mõõdet arvestades võimalik seda paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.
Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei näe käesolev direktiiv ette rohkem vahendeid, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks.
(13)
Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused
EÜT
L 184, 17.7.1999, lk 23.
.
(14)
Nõukogu ergutab liikmesriike vastavalt institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe lõikele 34 koostama iseenda tarbeks ja ühenduse huvides omi tabeleid, mis kirjeldavad nii palju kui võimalik vastavust direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel ning avalikustavad need,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Sisu
Käesoleva direktiiviga
luuakse
raamistik ühtlustatud
jõeteabeteenuste
kasutuselevõtmiseks
ja kasutamiseks ühenduses, et toetada siseveetransporti eesmärgiga tõsta selle
ohutust, tõhusust
ja keskkonnasõbralikkust ning hõlbustada selle ühitamist teiste transpordiliikidega.
Käesolevas direktiivis sätestatakse raamistik
tehniliste nõuete, kirjelduste ja tingimuste kehtestamiseks ning edasiseks arendamiseks
, et tagada ühenduse siseveeteedel ühtlustatud, koostalitlusvõimelised ja avatud jõeteabeteenused.
Tehniliste nõuete, spetsifikaatide ja tingimuste kehtestamist ning edasist arendamist viib läbi komisjon, teda abistab selleks määratud jõeteabeteenuste komisjon; selles osas peaks komisjon hoolikalt arvestama asjassepuutuvate rahvusvaheliste organisatsioonide nagu Rahvusvahelise Navigatsiooniliidu (PIANC), Reini jõel navigeerimise keskkomisjoni (CCNR) ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (EMK) väljatöötatud meetmeid.
Tagatakse ühilduvus muude transpordiliikide liikluskorraldusteenustega, eriti merelaevade liikluskorralduse ja teabeteenustega.
Artikkel 2 Kohaldamisala
1.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse
jõeteabeteenuste
rakendamise ja
toimimise
suhtes kõikidel
liikmesriikide
IV või kõrgema klassi
siseveeteedel
,
mis on IV või kõrgema klassi veetee kaudu ühenduses teise liikmesriigi IV või kõrgema klassi veeteega
, sealhulgas
sellistel veeteedel olevates
sadamates, millele on viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta otsuses nr 1346/2001/EÜ, millega muudetakse mere- ja siseveesadamaid ja muid ühendveoterminale käsitlevat otsust nr 1692/96/EÜ ning III lisas sisalduvat projekti nr 8
EÜT
L 185, 6.7.2001, lk 1.
.
Käesoleva direktiivi puhul kohaldatakse UNECE 12. novembri 1992. aasta resolutsioonis nr 30 kindlaksmääratud Euroopa siseveeteede klassifikatsiooni.
2.
Liikmesriigid võivad kohaldada käesoleva direktiivi sätteid siseveeteedele ja siseveesadamatele, millele pole viidatud lõikes 1
.
Artikkel 3 Mõisted
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid.
a)
Jõeteabeteenused
– ühtlustatud teabeteenused, mis toetavad liiklus- ja veokorraldust siseveeteedel, sealhulgas
ükskõik millised tehniliselt teostatavad
liideseid teiste transpordiliikidega.
Jõeteabeteenused ei ole seotud sisemise äritegevusega ühes asjaomases äriühingus või mitme asjaomase äriühingu vahel, kuid on avatud ühitamiseks äritegevusega.
Jõeteabeteenused hõlmavad teenuseid, nagu faarvaatriteave, liiklusteave, liikluse korraldamine, toetus õnnetuste leevendamisel, teave transpordi korraldamiseks, statistika ja tolliteenused ning laevateede ja sadamatasud.
b)
Faarvaatriteave
– laevateega (faarvaatriga) seotud geograafiline, hüdroloogiline ja haldusteave.
Faarvaatriteave on ühesuunaline: kaldalt laevale või kaldalt büroosse.
c)
Taktikaline liiklusteave
– teave, mis mõjutab vahetuid laevajuhtimisotsuseid tegelikus liiklusolukorras ja geograafilises lähiümbruses.
d)
Strateegiline liiklusteave
– teave, mis mõjutab jõeteabeteenuste kasutajate keskmise ja pika tähtajaga otsuseid.
e)
Jõeteabeteenuste rakendus
– jõeteabeteenuste osutamine selleks ettenähtud süsteemide kaudu.
f)
Jõeteabeteenuste keskus
– koht, kus teenuseosutajad teenuste osutamist
korraldavad.
g)
Jõeteabeteenuste kasutajad –
kõik
kasutajarühmad
, sealhulgas paadikaptenid, jõeteabeteenuste osutajad, lüüside/sildade käitajad, veeteeasutused,
sadama- ja
terminaliettevõtjad, hädaabiteenuste osutajad õnnetuskeskustes, laevastikujuhid, lastivedajad ja kaubaveomaaklerid.
h)
Koostalitlusvõime
tähendab, et teenused, andmete sisu, andmevahetusvormingud ja -sagedused on ühtlustatud selliselt, et jõeteabeteenuste kasutajad saavad Euroopa tasandil kasutada ühtesid ja samu teenuseid ja
teavet.
Artikkel 4 Jõeteabeteenuste kasutuselevõtt
1.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed jõeteabeteenuste rakendamiseks siseveeteedel vastavalt
artiklile 2.
2.
Liikmesriigid
arendavad kõnealuseid teenuseid nii, et jõeteabeteenuste rakendus on tõhus, laiendatav ja koostalitlusvõimeline interaktsiooniks teiste jõeteabeteenuste rakendustega ja võimaluse korral teiste transpordiliikide süsteemidega.
Samuti peab jõeteabeteenuste rakendus olema ühitatav veokorraldussüsteemide ja kaubandustegevusega.
3.
Jõeteabeteenuste kasutuselevõtuks liikmesriigid:
a)
annavad jõeteabeteenuste kasutajatele kogu asjakohase teabe seoses
laevajuhtimise
ja reisiplaneerimisega
siseveeteedel.
Need andmed tuleb anda vähemalt juurdepääsetavas elektroonilises vormis;
b)
tagavad, et lisaks punktis a osutatud andmetele saavad jõeteabeteenuste kasutajad kasutada laevajuhtimiseks sobivaid elektroonilisi navigatsioonikaarte kõikide Euroopa Va ja kõrgema klassi siseveeteede kohta;
c)
võimaldavad pädevatel asutustel saada elektroonilisi teateid
laevade nõutavate andmete kohta
niivõrd, kui laevadest teatamine on siseriiklike või rahvusvaheliste eeskirjadega nõutav.
Piiriülese transpordi korral edastatakse see teave naaberriigi pädevatele asutustele.
See teave peab olema edastatud
enne laevade piirile jõudmist;
d)
tagavad, et teated kipritele, sealhulgas aruanded veetaseme
(või maksimaalse lubatud süvise)
ja jää kohta nende siseveeteedel, antakse standarditud, kodeeritud ja allalaaditavate sõnumitena.
Selline standarditud sõnum sisaldab vähemalt sellist teavet, mida on vaja ohutuks laevajuhtimiseks.
Teateid kipritele antakse vähemalt juurdepääsetavas elektroonilises vormis.
Käesolevas lõikes osutatud kohustusi täidetakse vastavalt I ja II lisas määratletud spetsifikaatidele.
4.
Liikmesriikide
pädevad asutused
loovad jõeteabeteenuste
keskusi
vastavalt piirkondlikele
vajadustele.
5.
Automaatse
identifitseerimissüsteemi
kasutamiseks kohaldatakse
Baselis 6. aprillil 2000 Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) raadioeeskirjade raames sõlmitud
piirkondlikku kokkulepet
raadiotelefonsideteenuste kohta siseveeteedel.
6.
Liikmesriigid,
vajadusel koostöös Euroopa Liiduga
,
soodustavad
, et paadikaptenid, nende liikmesriikide siseveeteedel liikuvate laevade käitajad või agendid, sellistel laevadel transporditavate kaupade vedajad või omanikud ning laevad ise
saaksid täielikku kasu teenustest, mida võimaldab
käesolev
direktiiv
.
7.
Komisjon võtab vastavad meetmed, et kontrollida jõeteabeteenuste koostoimimisvõimet, usaldusväärsust ja ohutust.
Artikkel 5 Tehnilised suunised ja spetsifikaadid
1.
Artikli 3 punktis a
osutatud teenuste toetamiseks ning selleks, et tagada nende koostalitlusvõime, nagu nõutakse
artikli 4 lõikega 2
, määratleb komisjon vastavalt lõikele 2 tehnilised suunised kõnealuste teenuste kavandamiseks, rakendamiseks ja tegelikuks kasutamiseks (jõeteabeteenuste suunised) ning tehnilised spetsifikaadid ennekõike järgmistes valdkondades:
a)
siseveelaevanduses elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteem (sisevee-ECDIS);
b)
elektrooniline laevadest teatamine;
c)
teated kipritele;
d)
laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemid;
e)
Jõeteabeteenuste kasutamiseks on vajalik seadmete ühildavus.
Need suunised ja
kirjeldused peavad põhinema
II lisas sätestatud tehnilistel põhimõtetel
ning arvestama ajakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide selles valdkonnas tehtud tööga.
2.
Lõikes 1 osutatud tehnilised suunised ja spetsifikaadid kehtestab
ning vajadusel muudab
komisjon vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud korrale.
Kehtestamine toimub kooskõlas
järgmise ajakavaga:
a)
Jõeteabeteenuste suunised hiljemalt
[...]
*
Üheksa kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
,
b)
sisevee-ECDISi, elektroonilise laevadest teatamise ja kipritele edastatavate teadete tehnilised spetsifikaadid hiljemalt
[...]
**
Kaksteist kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
*,
c)
laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise tehnilised spetsifikaadid hiljemalt
[...]
***
Viisteist kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
**.
3.
Jõeteabeteenuste suunised ja spetsifikaadid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 6 Asukoha määramine satelliitside abil
Täpse asukoha määramist nõudvate jõeteabeteenuste
jaoks
soovitatakse
kasutada
satelliitsidel põhinevaid asukoha määramise tehnoloogiaid.
Artikkel 7 Jõeteabeteenuste seadmete
tüübikinnitus
1.
Kui seda on vaja laevajuhtimise ohutuse huvides ja nõutakse asjakohastes tehnilistes spetsifikaatides, antakse jõeteabeteenuste
terminali ja võrgu
seadmetele ja tarkvararakendustele
tüübikinnitus
nendele spetsifikaatidele vastavuse kohta
enne nende kasutuselevõttu siseveeteedel
.
2.
Liikmesriigid teavitavad
komisjoni tüübikinnituse andmise
eest vastutavatest siseriiklikest asutustest;
komisjon edastab nimetatud teabe teistele liikmesriikidele.
3.
Kõik liikmesriigid tunnustavad teiste liikmesriikide volitatud asutuste väljastatud tüübikinnitusi.
Artikkel 8 Pädevad asutused
Liikmesriigid määravad jõeteabeteenuste rakenduste ja rahvusvahelise andmeside suhtes pädevad asutused.
Nendest asutustest teatatakse komisjonile.
Artikkel 9 Privaatsuse, turvalisuse ja teabe taaskasutamise reeglid
1.
Liikmesriigid tagavad, et jõeteabeteenuste toimimiseks vajalikke isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa eeskirjadele, mis kaitsevad üksikisikute vabadusi ja põhiõigusi, sealhulgas vastavalt direktiivile 95/46/EÜ ja direktiivile
2002/58/EÜ.
2.
Liikmesriigid rakendavad ning hoiavad jõus
turvameetmed
, et kaitsta jõeteabeteenuste sõnumeid ja nende salvestusi ebasoovitavate sündmuste ja väärtarvitamise, sealhulgas loata juurdepääsu, muutmise ja kadumise eest.
3.
Kohaldatakse
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta
direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta
ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.
.
Artikkel 10 Muutmise kord
I ja II lisa võidakse muuta vastavalt käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud kogemustele ning kohandada tehnika arenguga artikli 11 lõikes 3 osutatud menetluse kohaselt.
Artikkel 11 Jõeteabeteenuste komitee
1.
Komisjoni abistab direktiivi 91/672/EMÜ
Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/672/EMÜ siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 29).
Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.
artikli 7 kohaselt asutatud komitee.
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.
3.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.[
4.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.
5.
Komitee peab korrapäraselt nõu sektori esindajatega.
Artikkel 12 Õigusnormide ülevõtmine
1.
Liikmesriigid
, kellel on siseveeteid, mis kuuluvad artikli 2 valdkonda,
jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt
[...]
*
24 kuud
pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
.
Liikmesriigid edastavad viivitamata komisjonile kõnealuste normide
teksti.
Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2.
Liikmesriigid võtavad artiklis 4 sätestatud nõuete täitmiseks vajalikud meetmed hiljemalt
30
kuu möödudes artiklis 5 osutatud asjakohaste tehniliste suuniste ning spetsifikaatide jõustumisest.
Kõnealused tehnilised suunised ja spetsifikaadid jõustuvad järgmisel päeval pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
3.
Liikmesriigi taotlusel võib komisjon artikli 11 lõikes 2
sätestatud
menetluse kohaselt pikendada
lõikes
2 ette nähtud tähtaega ühe või mitme artiklis 4 sätestatud nõude rakendamiseks
artikli 2 kohaldamisalasse kuuluvate
siseveeteede suhtes, kus liiklustihedus on väike
või siseveeteede suhtes, mille puhul oleks niisuguse rakendamise kulud saadava kasuga võrreldes ebaproportsionaalsed
.
Seda tähtaega võib pikendada
komisjoni lihtsa otsusega
;
pikendamist
võib
korrata
.
Liikmesriigi taotlusega koos esitatavas põhjenduses
peab käsitlema
kõnealuse veetee
liiklustihedust ja majanduslikke tingimusi
.
Kuni komisjoni otsuseni võib pikendamist taotlenud liikmesriik jätkata tegevust, nagu oleks pikendus antud.
4.
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
5.
Vajaduse korral abistavad liikmesriigid üksteist käesoleva direktiivi rakendamisel.
6.
Komisjon jälgib jõeteabeteenuste loomist ühenduses ning kannab sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule ette mitte hiljem kui [...]
*
Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
.
Artikkel 13 Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 14
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele,
kellel on artikli 2 kohaldamisalasse kuuluvaid siseveeteid.
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
I lisa
Andmete suhtes esitatavad miinimumnõuded
Nagu on osutatud
artikli 4 lõike 3 punktis a
, esitatakse eelkõige järgmised andmed:
–
laevatee telg koos kilometraažiga,
–
kitsendused laevade või kolonnide pikkuse, laiuse, süvise ja kõrguse suhtes veepinnast,
–
piiravate rajatiste, eriti lüüside ja sildade käitusajad,
–
sadamate ja ümberlaadimispunktide asukohad,
1.
navigatsioonis asjakohaste veetasememõõturite võrdlusandmed.
II lisa
Jõeteabeteenuste suuniste ja tehniliste spetsifikaatide põhimõtted Jõeteabeteenuste suunised
Artiklis 5 osutatud jõeteabeteenuste suunised peavad vastama järgmistele põhimõtetele:
a)
teenuste ja nendega seotud süsteemide kavandamise, rakendamise ja tegeliku kasutamise suhtes kehtestatud tehniliste nõuete näitamine,
b)
jõeteabeteenuste ülesehitus ja organisatsioon, ning
2.
soovitused laevade osalemiseks jõeteabeteenustes, üksikteenusteks ning jõeteabeteenuste järkjärguliseks arendamiseks.
Sisevee-ECDIS
Artikli 5 alusel kehtestatavad elektrooniliste kaartide kuvamis- ja teabesüsteemi (sisevee-ECDIS) tehnilised spetsifikaadid vastavad järgmistele põhimõtetele:
a)
ühitatavus merelaevanduses kasutatava ECDISiga, et hõlbustada siseveelaevade liiklust lehtersuudmete segaliiklusvööndites ning mere-jõeliiklust;
b)
sisevee-ECDISi seadmetele esitatavate miinimumnõuete ning elektrooniliste navigatsioonikaartide miinimumsisu kindlaksmääramine, pidades ennekõike silmas laevajuhtimise ohutuse järgmisi tahke:
–
kasutatavate sisevee-ECDISi seadmete suur usaldusväärsus ja kättesaadavus,
–
sisevee-ECDISi seadmete tugevus, et need peaksid vastu laeva pardal harilikult valitsevatele keskkonnaoludele, ilma et seadmete kvaliteet või usaldusväärsus sellest halveneks,
–
mitmesuguste geograafiliste objektide (nt faarvaatri piirid, kaldarajatised, majakad) lisamine elektroonilistele navigatsioonikaartidele, mida on vaja ohutuks laevajuhtimiseks,
–
elektroonilise kaardi jälgimine kattuva radaripildiga, kui seda kasutatakse laeva tüürimiseks,
–
faarvaatri sügavusteabe lisamine elektroonilistele navigatsioonikaartidele ning varem kindlaks määratud või tegeliku veetaseme kuvamine,
–
lisateabe (nt muudelt osalistelt peale pädevate asutuste) lisamine elektroonilistele navigatsioonikaartidele ja kuvamine sisevee-ECDISis, ilma et see mõjutaks ohutuks laevajuhtimiseks vajalikku teavet;
c)
elektrooniliste navigatsioonikaartide kättesaadavus
jõeteabeteenuste
kasutajatele;
3.
elektrooniliste navigatsioonikaartide jaoks vajalike andmete kättesaadavus kõikidele rakenduste tootjatele,
vajaduse korral kuludel põhineva mõistliku tasu eest
.
Elektrooniline laevadest teatamine
Artikli 5 alusel kehtestatavad elektroonilise laevadest teatamise tehnilised spetsifikaadid siseveelaevanduses vastavad järgmistele põhimõtetele:
a)
hõlbustatakse liikmesriikide pädevate asutuste, sisevee- ja merelaevanduse osaliste ning siseveelaevandust hõlmava mitmeliigilise transpordi osaliste vahelist elektroonilist andmevahetust,
b)
sides laevalt ametiasutusele, ametiasutuselt laevale ja ametiasutuselt ametiasutusele kasutatakse standardset veoteate vormi, et saavutada ühitatavus merelaevandusega,
c)
kasutatakse rahvusvaheliselt tunnustatud koodiloendeid ja klassifikaatoreid, mida võib täiendada vastavalt siseveelaevanduse vajadustele,
4.
kasutatakse Euroopa ühtset laeva identifitseerimisnumbrit.
Teated kipritele
Artikli 5 alusel kehtestatavad kipritele edastatavate teadete tehnilised spetsifikaadid, eriti faarvaatriteabe, liiklusteabe ja -korralduse ning reisikavandamise teabe puhul, vastavad järgmistele põhimõtetele:
a)
sisaldavad standarditud andmestruktuuri, mille puhul kasutatakse ette kindlaks määratud tekstimooduleid ja mis on suures ulatuses kodeeritud, võimaldamaks selle põhisisu automaattõlget teistesse keeltesse ning hõlbustamaks kipritele edastatavate teadete integreerimist reisikavandussüsteemidesse,
5.
standarditud andmestruktuuri ühitatavus sisevee-ECDISi andmestruktuuriga, et hõlbustada kipritele edastatavate teadete integreerimist sisevee-ECDISisse.
Liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemid
Artikli 5 alusel kehtestatavad laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilised spetsifikaadid vastavad järgmistele põhimõtetele:
a)
süsteemide suhtes esitatavad nõuded ning standardsõnumid ja -menetlused määratakse kindlaks selliselt, et neid saab automatiseerida,
b)
taktikalise liiklusteabe nõuetele vastavad süsteemid ja strateegilise liiklusteabe nõuetele vastavad süsteemid eristatakse nii asukoha määramise täpsuse kui ka nõutava ajakohastusmäära suhtes,
c)
kirjeldatakse laevade liikumistee kindlakstegemiseks ja jälgimiseks ettenähtud asjakohaseid tehnilisi süsteeme nagu sisevee-AIS (siseveelaevanduse automaatne identifitseerimissüsteem),
d)
andmete esitusviisi
ühtesobivus
merelaevanduse automaatse
identifitseerimissüsteemiga.
