Täiskogu Eelinfo : 22-06-2005(b)
EUROOPA PARLAMENT
Toimetaja:
Jana Jalvi
Sekretariaat:
Riina Luik
tel: (32) 228 32192
tel: (32) 228 32101
Brüssel:
Strasburg:
PHS 6/A-58
IP3F 03/22
B-1047 Brüssel
Tel.
(32-2) 283 21 01
Tel: (33) 3 88 174 104
Fax (32-2) 284 92 53
Fax (33) 3 88 1 7 93 55
e-mail: press-et@europarl.eu.int
Internet: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_et.htm
Teisipäev, 21. juuni 2005. a.
Poliitilised fraktsioonid
Seisuga : 21.06.2005
EPP-ED
PES
ALDE
Greens / EFA
EUL / NGL
IND / DEM
UEN
Non-attached
Total
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
16
31
11
6
3
3
7
77
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
15
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
10
4
10
7
4
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
10
3
78
Total
267
201
88
42
41
36
27
29
731
* Hiljutised muutused: lahkunud liikmed: Ottaviano DEL TURCO (PES, IT) - 01.05.2005 , Theresa VILLIERS (EPP-ED, UK) - 10.05.2005 , Christopher HUHNE (ALDE, UK) - 10.05.2005 , Mercedes BRESSO (PES, IT) - 24.05.2005 , Brice HORTEFEUX (EPP-ED, FR) uued liikmed:
Syed Salah KAMALL (EPP-ED, UK) - 12.05.2005 , Sharon Margaret BOWLES (ALDE, UK) - 12.05.2005 , Vincenzo LAVARRA (PES, IT) - 24.05.2005 , Giiovanni RIVERA (NA, IT) - 25.05.2005
Poliitilised fraktsioonid
EPP-ED
Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon
PES
Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon
ALDE
Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon
EUL / NGL
Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/ Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon
Greens/ EFA
Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon
UEN
fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest
IND / DEM
fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia
NI
fraktsioonidega mitteühinenud saadikud
I.S.S.N. 1725-8804
Sisu
Täiskogu osaistungjärgu kava 22.-23. juuni 2005
Kolmapäev, 22. juuni 2005
15.00 - 18.00
Ühendatud arutelu - Euroopa Ülemkogu/Luxembourgi eesistumine
Euroopa Ülemkogu raport ja komisjoni avaldus - Euroopa Ülemkogu kohtumine (16-17. juunil 2005 Brüsselis)
Nõukogu avaldus - Luksemburgi eesistumise tegevussemester
Ühendatud arutelu lõpp
18.00 - 20.00, 21.00 - 24.00
Raport Bogdan Klich (A6-0103/2005) - Julgeolekualased teadusuuringud
Raport Catherine Trautmann (A6-0172/2005) - Infoühiskond
Ühendatud arutelu - Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister
Raport Johannes Blokland (A6-0169/2005) - Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomine
Raport Johannes Blokland (A6-0170/2005) - ÜRO-EMK protokoll saasteainete vabastamise ja ülekandmise registrite kohta
Ühendatud arutelu lõpp
Raport Petr Ducho ň (A6-0156/2005) - Ühenduse finantshuvide kaitse
Raport: Salvador Garriga Polledo , Anne E. Jensen (A6- /2005) - Paranduseelarve 2/2005 projekt
Raport Henrik Dam Kristensen (A6-0116/2005) - Süvalesta taastamiskava Loode-Atlandil
Raport: Michael Gahler (A6- /2005) - Ühenduse välisabi kättesaadavus
Raport: Jean-Paul Gauzès (A6- /2005) - Ülemäärast eelarvepuudujääki puudutavate statistiliste andmete kvaliteet
Raport: Jean-Marie Cavada (A6- /2005) - Eripiirangud: 1.
Sudaani Darfuri piirkonna konfliktis rahuprotsessi takistajate ja rahvusvahelise õiguse rikkujate vastu.
2.
Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu.
Suuline küsimus - Lloyd'i afäär
Marcin Libicki ( O-0068/2005 - B6-0245/2005 )
Neljapäev, 23. juuni 2005
9.00 - 12.00
Nõukogu avaldus - Suurbritannia eesistumise tegevuskava
12.00 - 13.00
Hääletus
Soovitus: Enrique Barón Crespo (A6- /2005) - Sõidukite tüübikinnitus seoses sõitjate kaitsega kokkupõrke korral
Raport Karl-Heinz Florenz (A6-0163/2005) - Teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangud (CMR)
Raport David Martin (A6-0154/2005) - Teatavad eelarve täitmisega seotud sätted
Tekstid, mille arutelu on lõppenud
Arengu- ja koostööpoliitika
Ühenduse välisabi kättesaadavus
Michael GAHLER (PPE/DE, DE)
Ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühenduse välisabi kättesaadavuse kohta
Dokument: A6-/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Debatt: 22.06.2005
Arengukomisjoni raportis soovitakse, et välisabi andmisel pöörataks erilist tähelepanu sellele, et kaupu ja teenuseid ostetaks kohalikelt ning piirkondlikelt pakkujatelt arengumaades.
Nii saab elavdada kohalikku turgu ning võidelda vaesusega.
Raportöör Michael GAHLER (PPE/DE, DE) leiab, et komisjoni lahtisidumise ettepanek keskendub liialt kõige madalamate hindadega pakkujatele.
Kui kaupade ja teenuste madalad hinnad saavutatakse läbi sotsiaalse dumpingu, siis see just õõnestab ühenduse arengupoliitikat.
Seetõttu leiab raportöör, et pakkujad, kellega sõlmitakse leping, peavad täitma põhilisi rahvusvaheliselt tunnustatud töö- ja keskkonnastandardeid.
Komisjoni ettepanek peab tagama ühenduse abi lahtisidumise siis, kui välisabi osutamiseks on ette nähtud kaupade ja teenuste avalik hange.
Määrusega reguleeritakse ligipääs kõigile ühenduse eelarvest finantseeritavatele arenguabiprogrammidele.
Monterrey kokkuleppega kooskõlas teeb Euroopa Komisjon ettepaneku ühenduse programmide ning liikmesriikide kahepoolse abi lahtisidumiseks.
Kuna tegemist on suurima doonorblokiga, kes annab rohkem kui pool maailma arenguabist, siis võivad algatusel olla olulised tagajärjed doonorriikidele üldiselt.
Hinnanguliselt on Euroopa kahepoolne abi 49% ulatuses ka täiesti või osaliselt seotud.
Juba ainuüksi selle abi täielik lahtisidumine võiks tagada kahe kuni kolme miljardi dollari suuruse kokkuhoiu.
Abi andmise sidumine tähendab seda, et arenguriigile antakse abiraha tingimusel, et sellega ostetakse kaupu või teenuseid teatud tootjalt või pakkujalt.
Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja
Suurbritannia eesistumise tegevuskava
Nõukogu avaldus - Suurbritannia eesistumise tegevuskava
Debatt: 23.06.2005
Peaminister Tony BLAIR tutvustab neljapäeva hommikul kell 9 Suurbritannia 1. juulil 2005 algava eesistumise tegevuskava.
Eesistumise prioriteedid peaksid mahtuma raamistikku, mis on pandud paika dokumendiga Nõukogu mitmeaastane strateegiline programm 2004-2006.
Selle raamistiku leppisid kokku antud kolmeaastase perioodi jooksul eesistujariikideks olevad kuus liikmesriiki.
Suurbritannia ja Luksemburg on omakorda vastu võtnud tööprogrammi, kus täpsustatakse nõukogu eesmärke 2005. aastal.
Suurbritannia eesistumise ametliku veebilehe leiate alates 27. juunist k.a. siit.
Euroopa Ülemkogu
Euroopa Ülemkogu kohtumine (16.-17. juunil 2005 Brüsselis)
Euroopa Ülemkogu raport ja komisjoni avaldus - Euroopa Ülemkogu kohtumine (16.-17. juunil 2005 Brüsselis)
Debatt: 22.06.2005
Parlamendiliikmed avaldavad arvamust 16.-17. juunil toimunud Ülemkogu kohta ning annavad hinnangu Luksemburgi eesistumise kohta tervikuna.
Kolmapäevasel debatil osalevad nõukogu eesistuja Jean-Claude JUNCKER ja komisjoni president José Manuel BARROSO .
Justiits- ja siseasjad
Uus piirikontrolli-alane määrus
Michael CASHMAN (PSE, UK)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek, millega kehtestatakse ühenduse seadustik inimeste üle piiri liikumist reguleerivate eeskirjade kohta
Dokument: A6-188/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Debatt: 22.06.2005
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis kiideti 13. juunil heaks Euroopa Liidu piiriületusreeglid.
Määrusega reguleeritakse esmakordselt piirikontrolli Euroopa Liidu välispiiridel ning kaotatakse kontroll sisepiiridel.
Selle pädevuse sai ühendus Amsterdami lepinguga, millega Schengeni acquis integreeriti Euroopa Liidu raamistikku.
Parlamendiliikmete eesmärgiks oli saavutada parem tasakaal tõhusa piirikontrolli ja üksikisikute õiguste kaitse vahel.
Nõukogu, komisjon ja parlament jõudsidki kokkuleppele ning määrus peaks vastu võetama esimesel lugemisel 23. juunil.
Üksikisikute õiguste kaitse
Uus määrus peaks tagama, et liidus kaovad sisepiirid ja et samal ajal tugevdatakse kontrolli välispiiril.
Kodanikuvabaduste komisjoni liikmed soovisid samas, et kolmandate riikide kodanikke ei diskrimineeritaks liidu piiridel.
Parlament saavutas määrusesse piirikontrolli teostamise kohta käiva artikli lisamise.
Artiklis viidatakse sellele, et piirikontrolli teostamisel tuleb austada inimväärikust ning ei tohi diskrimineerida soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.
Vastavalt raportöör Michael CASHMAN i (PSE, UK) sõnadele peaks seeläbi lõppema praegune olukord, kus "võõrapärase välimusega" isikuid kontrollitakse märksa sagedamini kui teisi.
Samuti õnnestus parlamendisaadikutel üksikisiku õigusi suurendada mitmetes teistes punktides.
Kui kolmanda riigi kodaniku puhul rakendatakse sissesõidukeeldu, peavad liikmesriigid standardvormis avaldama keelu täpsed ja õigustatud põhjused.
Kui isik peab läbima teisese kontrolli, siis teavitatakse teda sellise kontrolli eesmärgist ja läbiviimise korrast.
Isikutel, kellele määrati sissesõidukeeld, on õigus esitada kaebus.
Liikmesriigid peavad samuti koguma statistikat sissesõidukeelu saanud isikute arvu kohta ja keelu põhjuste kohta ning edastama kogutud andmed kord aastas Euroopa Komisjonile.
Liikmesriigid peavad kolmandate riikide kodanikele andma ka rohkem informatsiooni selle kohta, milliseid dokumente nood peavad suutma piiriületuspunktis esitada.
Karmim kontroll
Määruse eelnõu sisaldab mitmeid reegleid, mis peavad tagama tõhusama kontrolli välispiiridel.
Kõik üksikisikud, nii liidu kodanikud kui ka kolmandate riikide kodanikud, peavad läbima isiku tuvastamise eesmärgil läbiviidava minimaalse reisidokumentide kontrolli.
Piirivalveametnikud võivad pisteliselt teostada päringuid siseriiklikes või euroopa andmebaasides, et teha kindlaks, et isik ei ohusta sisejulgeolekut.
Kolmandate riikide kodanikud läbivad põhjaliku kontrolli.
Kontrollitakse nende sisenemis- ja väljumistempleid (määruse jõustudes saavad need kohustuslikuks), nende isikute lähte- ja sihtkohta ning piisavate elatusvahendite olemasolu kavandatud viibimise ajaks.
Samuti võidakse kontrollida ja registreerida kolmandate riikide kodanike transpordivahendeid.
Raportöör soovis, et registreerimine oleks kohustuslik, ent nõukogu oli selle vastu.
Sisepiirid
Määrusega nähakse ette piirikontrolli kaotamine sisepiiridel.
Samas on tõsise ohu puhul avalikule korrale või sisejulgeolekule ja erakorralises olukorras võimalik piirikontrolli erakorraliselt ning ajutiselt taaskehtestada.
Raportöör soovis, et Euroopa Liit võiks seirata liikmesriikide piirikontrolli, ent Nõukogu ei soostunud andma Euroopa Kohtule õigust teha otsuseid kogu piiriseadustiku ulatuses.
Siiski peavad liikmesriigid liidu institutsioone teavitama olulistest meetmetest.
Määrus jõustub kuus kuud pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.
Määrus puudutab Islandit, Norrat, Ίveitsi ja kõiki liikmesriike, välja arvatud Ühendkuningriiki ning Iirimaad, kuna tegemist on arenguga Schengeni acquis.
Taani peab seadusandluse ratifitseerima kuue kuu jooksul peale selle vastu võtmist.
Määrus jõustub automaatselt ka kümnes uues liikmesriigis, kuigi nad liituvad Schengeni alaga reaalselt alles 2007. aastal.
Kõnealune määrus on parlamendi jaoks sümboolse tähtsusega, kuna esmakordselt kasutatakse kaasotsustamismenetlust piirikontrolli, viisa ja ebaseadusliku sisserände valdkonnas.
See pädevus on parlamendil alates 2005. aasta jaanuarist.
Saadikupuutumatus ja parlamendiliikmete statuut
Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus
Giuseppe GARGANI (PPE/DE, IT)
Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse vastuvõtmist käsitleva 4. juuni 2003. aasta otsuse muutmine
Dokument: A6-189/2005
Menetlus: Algatus
Debatt: 22.06.2005
Parlament ja nõukogu on Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse osas jõudnud kokkuleppele lähemale kui kunagi varem.
Õiguskomisjoni 15. juuni erakorralisel koosolekul kiideti Giuseppe GARGANI (PPE/DE, IT) raport "Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse vastuvõtmist käsitleva 4. juuni 2003. aasta otsuse muutmine" suurte häälteenamusega heaks.
Raport tuleb täiskogul kolmapäeval arutlusele ja neljapäeval hääletusele.
Vastavalt ettepanekule oleks kõigi parlamendiliikmete kuupalgaks 38,5% (7000 eurot) Euroopa Kohtu kohtuniku põhisissetulekust.
Praegu saavad parlamendiliikmed sama palju palka kui saadikud nende koduriigis.
Uue süsteemi kohaselt makstaks saadikutele palka Euroopa Liidu eelarvest ning palka maksustataks ühenduse maksuga.
Kui liikmesriigis on tulumaksumäär kõrgem, oleks liikmesriigil õigus nõuda sisse vahe.
Kokkuleppes nähakse ette ka üleminekuperiood, mille jooksul liikmesriikidel on õigus oma riigist valitud saadikute puhul põhimäärust mitte rakendada (kaks ametiaega ehk 10 aastat alates jõustumisest).
Sel juhul peab Euroopa Parlamendi saadikuid vastava riigi parlamendiliikmetega vähemalt võrdselt kohtlema.
Samuti peab saadikutele sellisel juhul palka maksma liikmesriik ise.
Parlamendiliikmed liituksid ühise pensioniskeemiga, kuhu sissemakseid teeks parlament.
Põhimääruse jõustudes ei kompenseerita reisikulusid enam ühtsel määral, vaid reaalselt tekkinud kulude põhjal.
Härra Gargani ettepanekul peaks põhimäärus jõustuma järgmise parlamendi koosseisu ametisse astumisel 2009. aastal.
Esimese põhimääruse projekti võttis parlament vastu 1998. aastal, kus pandi paika parlamendiliikmete sõltumatus ning võrdsus.
Kuna aga nõukoguga oldi eriarvamusel mitmetes punktides, nt palkade ja hüvitiste küsimuses, siis 2001. aastal kokkuleppeni ei jõutud.
Kaks aastat hiljem (2003) avaldas parlament resolutsiooni, kus paluti nõukogul ette pandud kompromissiga nõustuda.
Nõukogu toda teksti 2004. aasta jaanuaris siiski ei toetanud ning tuli hiljuti välja järjekordse omapoolse ettepanekuga.
Esimeeste konverents soovitas 2. juunil parlamendil nõukogu seisukohaga nõustuda, kuna nõukogu ettepanek sarnanes vägagi parlamendi poolt 2003. aasta detsembris heaks kiidetud resolutsioonis sisaldunud ettepanekutega.
Seejärel paluti õiguskomisjonil raport võtta vastu õigeaegselt, et raport jõuaks 22-23. juunil täiskogu ette, nii et heakskiidu korral oleks asjaga võimalik ühele poole saada veel Luksemburgi eesistumise ajal.
