LÕPLIK
A6-0131/2006
20.4.2006
RAPORT
ELi ja USA atlandiülesed majandussuhted
(2005/2082(INI))
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Raportöör:
Erika Mann
PE 368.020v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI..........................................................................................................................20
majandus- ja rahanduskomisjoni ARVAMUS ......................................................25
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS ............29
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS .................................................34
TRANSPORDI- JA TURISMIKOMISJONI ARVAMUS ........................................................39
KULTUURI- JA HARIDUSKOMISJONI ARVAMUS ............................................................42
MENETLUS..............................................................................................................................45
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
ELi ja USA atlandiüleste majandussuhete kohta
( 2005/2082(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse EÜ–USA suhete 1990. aasta atlandiülest deklaratsiooni, 3. detsembri 1995. aasta uut atlandiülest tegevuskava (NTA)
Allkirjastatud ELi–USA tippkohtumisel Madridis. ja 18. mai 1998. aasta atlandiülest majanduspartnerlust (TEP);
2 ELi–USA tippkohtumisel Londonis vastu võetud ühisavaldus.
– võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 1998. aasta teatist pealkirjaga „Uus atlandiülene turg” (NTM);
– võttes arvesse 21. juuni 1999. aasta Bonni deklaratsiooni
Allkirjastatud ELi–USA tippkohtumisel Bonnis. ja eelkõige selle jaotisi “Jõukuse ja arengu edendamine kiiresti muutuvas maailmas” ning “Varase hoiatusvõime tõhustamine”;
– võttes arvesse 2. mai 2002. aasta “Positiivset majanduskava”;
Lepitud kokku ELi–USA tippkohtumisel Washingtonis.
– võttes arvesse oma 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni atlandiüleste suhete kohta
Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2005)0238 . ning eelnevaid 17. mai 2001. aasta,
EÜT C 34 E, 7.2.2002, lk 359.
13. detsembri 2001. aasta,
EÜT C 177 E, 25.7.2002, lk 288.
15. mai 2002. aasta
ELT C 180 E, 31.7.2003, lk 392. ja 19. juuni 2003. aasta resolutsioone
ELT C 69 E, 19.3.2004, lk 124. ning 22. aprilli 2004. aasta
ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1043. ja 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni;
ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 151.
– võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2001. aasta teatist pealkirjaga “Atlandiülese suhte tugevdamine: keskendumine strateegiale ja tulemuste saavutamisele” ( KOM(2001)0154 );
– võttes arvesse komisjoni 18. mai 2005. aasta teatist pealkirjaga “Tugevam ELi ja USA partnerlus ning avatum turg 21. sajandil” ( KOM(2005)0196 );
– võttes arvesse 2004. aasta deklaratsiooni “Meie majanduspartnerluse tugevdamine”;
Allkirjastatud ELi–USA tippkohtumisel Shannonis 25.–26. juunil 2004.
– võttes arvesse ELi–USA 20. juunil 2005. aastal Washingtonis peetud tippkohtumise tulemust, eelkõige selle majandusdeklaratsiooni;
– võttes arvesse ELi–USA ühist tööprogrammi ELi ja USA majandusministrite kohtumisel 30. novembril 2005 vastu võetud majandusdeklaratsiooni elluviimiseks;
– võttes arvesse USA Kongressi alamkoja 9. veebruaril 2005 esitletud resolutsiooni projekti 77 atlandiüleste suhete kohta;
– võttes arvesse OECD uuringut kaubaturgude liberaliseerimisest ning rahvusvahelise kaubanduse ja investeeringute tõkete vähendamisest tuleneva kasu kohta (“Sooduskaubanduse kord põllumajandus- ja toiduturul – Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide juhtum”, avaldatud märtsis 2005);
– võttes arvesse 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni Hongkongis toimuva Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuuenda ministrite konverentsi ettevalmistamise kohta;
Vastuvõetud tekstid, 1.12.2005, P6_TA(2005)0461 .
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 26. mai 2005. aasta kuulamist atlandiüleste majandussuhete kohta;
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni töödokumenti (PE 364.940);
– võttes arvesse oma ............. resolutsiooni ELi–USA suhete parandamise kohta atlandiülese partnerluslepingu raames;
Vastuvõetud tekstid, ........................................
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A6 ‑ 0131/2006);
A. arvestades, et käesolevas resolutsioonis keskendutakse peamiselt ELi ja USA majandussuhetele, tuleks tunnistada, et atlandiülesed suhted hõlmavad kõiki Euroopa ja Ameerika riike;
B. arvestades, et täielikum integratsioon on loomulik tulemus kahe majanduse puhul, millel on sarnane majanduslik taust, vahenditega varustatus ja majandusmudelid, kuid mis ajaloolistel, kultuurilistel ja majanduslikel põhjustel ei muutu kunagi täiesti ühesugusteks;
C. arvestades, et majandussidemed ELi ja USA vahel on üldiselt oluline atlandiülese suhte stabiliseerimise sammas ja on viimastel kümnenditel nii märgatavalt tihenenud, et mõlemal partneril on teineteise majandusarengus üha suurem osa;
D. arvestades, et ELi ja USA vahelised soliidsed poliitilised ja majandussuhted ning ühtsete standardite väljatöötamine avaldavad automaatselt positiivset kõrvalmõju Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidele;
E. arvestades, et peamised ELi ja USA vahelised kaubandustõkked, sealhulgas tariifid, kvoodid, tootmis- ja ekspordisubsiidiumid, maksusoodustused ja tehnilised tõkked toimivad põllumajanduses, ning arvestades, et teenuskaubanduses on protektsionismi tase endiselt kõrge, samas kui tööstustoodete (välja arvatud tundlike valdkondade toodang) kõrged tollitariifid on järkjärgult kaotatud;
F. arvestades, et 1995. aasta uue atlandiülese tegevuskava (NTA) ja 1998. aasta atlandiülese majanduspartnerluse kaasajastamiseks vajatakse mõjusamat poliitilist juhtimist ja visiooni, et arvestada nii muutunud tegelikkuse kui ka vanade vastuoludega ja jätkata atlandiüleste sidemete süvendamist;
G. arvestades, et Euroopa ja USA peavad minema tulevikule vastu kaheldamatu eeldusega, et tugevam atlandiülene side omab ülemaailmset tähendust, ja peavad seetõttu vajalikul määral arvestama teiste majanduse osalejate, riikide ja rahvaste huvidega, et jõukust võrdsemalt jaotada ja tulla edukalt toime ülemaailmsete väljakutsetega omavahel vastastikku seotud julgeoleku, maailma majandusliku valitsemise, keskkonnahoiu ja vaesuse vähendamise valdkonnas;
H. arvestades, et ELi ja USA kahepoolseid majandussuhteid ja mitmepoolset tegevuskava tuleks vaadelda täiendava ja vastastikku tugevdava positiivse protsessina ning arvestades, et veelgi tõhusamalt integreeritud turust tulenev kasu laieneb Euroopa ja Ameerika maailmajao majandussuhetele laiemalt, tingimusel et turuintegratsiooni käsitlevatel piirkondlikel läbirääkimistel arvestatakse vajalikul määral piirkondlike huvidega;
I. arvestades, et atlandiülese tulu lagunemise vältimiseks tuleb atlandiülese majanduspartnerluse raames õigesti hallata ühesuguste olukordade lahendamiseks kasutatavaid erinevaid majanduslikke ja õiguslikke vahendeid ning menetlusi;
J. arvestades, et suuremal määral ühtlustatud ELi ja USA vaheline õiguskeskkond tuleks kasuks kõigile riikidele üldse ning eriti arenguriikidele ja üksteise naabruses asuvatele kaubanduspartneritele;
K. arvestades, et Euroopa Parlamendi tulemuslikul toetusel on finantsteenuste tegevuskava etendanud olulist rolli ELi konkurentsivõimelisemate kapitaliturgude loomisel, mis on tugevdanud Euroopa konkurentsivõimet;
L. arvestades, et meie tehnoloogia- ja infoühiskondadele omased kiirenevad muutused eeldavad ELilt suuremaid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid pingutusi teadus- ja tehnoloogiauuringute valdkonnas, et ületada “tehnoloogiline lõhe”, mis teda Ameerika vastavast sektorist eraldab, tagades seega kahepoolse kaubanduse võrdsuseks sobivad tingimused;
H. arvestades, et atlandiüleste majandussuhete tugevdamine võib anda otsustava panuse Lissaboni eesmärkide saavutamiseks,
Tegelik atlandiülene turg
1. rõhutab, et ehkki viimastel aastatel on võinud tunduda, nagu oleks pinge ELi–USA poliitikaalastes suhetes kohati mõjutanud majandussfääri ning arvestades, et samuti on võinud tunduda, nagu oleks üleilmastumise ja uute tekkivate turgude – nagu Hiina, India ja Brasiilia – külgetõmme vähendanud ELi ja USA majandussidemete ulatust või olulisust, on olukord – nagu hiljaaegu avaldatud tööd selgelt näitavad – tegelikult vastupidine: a) kahe suure turu vaheline kaubandus on jõudnud enneolematule tasemele, kusjuures ainuüksi kaubavahetuse maht ulatub miljardi euroni päevas; b) teenuskaubandus on jätkuvalt märkimisväärselt kasvanud, kusjuures EL ekspordib USAsse teenuseid ligi 120 miljardi euro eest, mis moodustab kolmandiku kogu ELi-välisest teenuskaubandusest ja loob teenuskaubanduses USAga 15 miljardi euro suuruse kaubandusbilansi ülejäägi; c) vastastikused otsesed välisinvesteeringud (piirülese integratsiooni sügavaim vorm) üle Atlandi ookeani ületavad nüüd 1,5 triljonit eurot ja on märgatavalt kasvanud; d) Euroopa ja USA välisfiliaalide kasum teineteise turul on 2003. aastast saadik kerkinud rekordiliste näitajateni;
2. rõhutab sellega seoses, et ELi ja USA majandussidemetega kaasneb märkimisväärne tööhõive, kuna atlandiülene majandus on kummalgi pool andnud juba ligi seitse miljonit töökohta, mis seetõttu jäävad sõltuma atlandiülese majanduse toimimisest ja laienemisest;
3. märgib, et ehkki Euroopa ja USA majandus on teineteisega niivõrd läbi põimunud ja integreerunud, et need moodustavad tõelise atlandiülese turu, on suur kasvu- ja tööhõivepotentsiaal säilinud kaubandustõkete tõttu ikka veel küllaldaselt kasutamata;
4. väidab, et ELi ja USA suhteid varjutavad olulisel määral poliitilised tülid ning tihtipeale iseloomustavad neid võltspaatos ja kaubandusvaidlused; märgib, et mõlemal pool Atlandi ookeani valitseb endiselt ohtlik lõhe arusaamas, kui ulatuslikuks ja integreerituks on atlandiülene majandus muutunud; hoiatab seepärast ohtude eest, mis tekivad siis, kui seda ainulaadset suhet peetakse enesestmõistetavaks ja suhtutakse sellesse leebe hooletusega, mitte aga vajaliku poliitilise pühendumuse ja tähelepanuga;
5. kardab, et atlandiüleste suhete praegune raamistik ei peegelda piisavalt ülalkirjeldatud tegelikkust; nõuab seetõttu nägemuslikumat ja strateegilisemat lähenemisviisi, mis suudaks õigesti reageerida sellistele ELi ja USA majandusi mõjutavatele pakilistele majandusküsimustele nagu konkurentsipoliitika, ettevõtete standardiseeritud üldjuhtimine, ühtsed või ühilduvad standardid ja tulemuslikum eeskirju käsitlev koostöö;
Edasine tee: tugevam atlandiülene majanduspartnerlus
6. märgib, et komisjoni eespool osutatud 18. mai 2005. aasta teatis on hea alus atlandiüleste majandussuhete oluliseks tugevdamiseks; rõhutab, et on vaja edasi töötada selle kallal, et vormistada atlandiülese turu tegelikkus operatiivseks ja strateegiliseks kontseptsiooniks, mis suudab koguda piisavalt avalikkuse ja poliitikute toetust;
7. soovitab ELil ja USAl leppida järgmiseks, 2006. aasta tippkohtumiseks kokku nii 1995. aasta atlandiülese tegevuskava (NTA) ja 1998. aasta atlandiülese majanduspartnerluse (TEP) ajakohastamises kui ka koostada uus atlandiülene partnerlusleping, mis hõlmab mõlemat ja mille tulemusena saavutatakse 2015. aastaks “tõketevaba atlandiülene turg”, kusjuures finantsteenuste ja kapitaliturgude osas seatakse varasemaks tähtajaks 2010. aasta.Antud algatuse aluseks peaks olema 2005. aasta juunis ELi–USA tippkohtumisel vastu võetud majandusalgatus ja ELi–USA ühine tööprogramm, milles püstitakse valdkondade kaupa konkreetsed eesmärgid, et võtta kokku aastatel 2005–2006 saavutatu ning täpsustada edasisi samme;
8. rõhutab, et kavandatava partnerluslepingu majanduspeatükis tuleks ette näha uus struktuur, mis hõlmaks: 1) eeskirju käsitlevat koostööd; 2) horisontaalset laadi operatiivvahendeid (sealhulgas tulemuslik varajase hoiatamise süsteem ja kolmanda põlvkonna kokkulepe konkurentsiõiguse kohaldamise kohta); 3) valdkondlikke majanduskoostöö kokkuleppeid, mis tuginevad ülalmainitud ELi–USA ühisele tööprogrammile;
9. rõhutab, et tõketeta atlandiülese turu kontseptsioon ei tohiks atlandiüleses eeskirju käsitlevas koostöös viia „allapoole" (s.t nõuete leevendamise suunas toimuvale) ühtlustamisele, mis õõnestaks tarbijate usaldust tervisekaitse ja ohutuse küsimustes; soovitab seetõttu tungivalt atlandiülese tarbijate dialoogi ning atlandiülese keskkonnadialoogi taaselustamist, et töötada välja parimaid tavasid, mis edendavad tarbijate tervist, ohutust ja keskkonnakaitset ning hõlbustavad sellega jätkusuutlikuma atlandiülese turu loomist;
10. kinnitab veel kord, et praegustes suureneva rahvusvahelise konkurentsisurve tingimustes on sellise ühise majanduspiirkonna visioon väga oluline, et suurendada poliitilist pühendumust tugevamale majanduskavale, mis tugevdab mõlema partneri teadmistepõhise majanduse konkurentsipositsiooni, soodustab majanduskasvu ja innovatsiooni ning loob sellega uusi töökohti ja suurendab jõukust;
11. märgib, et rahvusvahelise õiguskeskkonna killustatus kahjustab rahvusvahelise kaubanduse kasvupotentsiaali ja rõhutab, et ELi ja USA tihedam eeskirju käsitlev koostöö on hädavajalik edenemiseks ühtlustatuma õiguskeskkonna poole, milles kõigi ja eelkõige arenguriikide majandustegevuses osalejad saavad tegutseda väiksemate kulude ja suurema vabadusega;
12. juhib tähelepanu sellele, et Ameerika ja Euroopa Liidu majanduste soodne seis ning nendevaheliste majandussuhete tugevdamine, eelkõige institutsionaalsete vahenditega, annab kõnesolevate piirkondade kaalukuse tõttu olulise panuse kogu maailmamajanduse kasvu ja arengusse;
13. kutsub atlandiülest partnerlust, mille arvele langeb umbes 57% kogu maailma sisemajanduse kogutoodangust ja mis jääb maailmamajanduse kaksikmootoriks, täitma ülemaailmset juhirolli oludes, mida iseloomustab kasvav vastastikune sõltuvus, uute majandusjõudude esilekerkimine ja üha arvukamad riigipiire ületavad globaalsed probleemid.
Soovitab sellega seoses pidada enam süvitsi minevaid ja süstemaatilisemaid konsultatsioone ühiste majandusküsimuste üle teiste suuremate majanduses osalejatega (sealhulgas India, Jaapani, Brasiilia, Kanada, Mehhiko, Tšiili, Hiina ja Venemaaga);
Doha arengukava
14. rõhutab, et nii EL kui ka USA kannavad erilist vastutust ja omavad ühiseid eesmärke ning on järelikult igati huvitatud konstruktiivsest koostööst WTO jätkuvatel mitmepoolsetel läbirääkimistel; kutsub mõlemaid partnereid üles tunnustama Doha arengukava ambitsioonikat ja laiapõhjalist programmi, võttes igati arvesse arengumõõdet, et sillutada teed vooru edukaks lõpuleviimiseks 2006. aastal;
15. loodab, et Doha vooru tulemuslikust lõpuleviimisest sõltumata vähendatakse oluliselt ELi ja USA tollitariifide ülemmäärasid ja muid tähtsamaid tariife;
16. tervitab WTO raames saavutatud kokkulepet mistahes kujul antavate põllumajandustoodangu eksporditoetuste, sealhulgas toiduabi näol antavate ja muude toetuste lõplikuks likvideerimiseks 2013. aastaks ning rõhutab, et siseriiklike toetuste ja turule pääsemise osas tuleb alles saavutada sellega võrreldavat edu;
17. kutsub USAd üles kaotama selliseid tollitõkkeid nagu tolli kasutustasud ja importööridele kehtestatud liigranged arvete esitamise nõuded; kahetseb asjaolu, et USA Tolli- ja Piirivalveamet ei tunnusta ELi tolliliidu ja „päritoluriigina”; palub USA valitsusel muuta Maailma Tolliorganisatsioonis (WCO) oma negatiivset hoiakut ELi liikmeks olemise suhtes;
Majandusalgatuse ja ELi–USA 30. novembri 2005. aasta majandusministrite kohtumise järelmeetmed
18. toetab ELi–USA ühise tööprogrammi vastuvõtmist ELi ja USA majandusministrite kohtumisel, rakendamaks majandusdeklaratsiooni, mis sisaldab 11 valdkonnas konkreetseid meetmeid atlandiülese majandusintegratsiooni edasiarendamiseks; kutsub aga mõlemat partnerit üles osalema selle ühise tööprogrammi tõelises täitmises ja süvendamises parema ja ambitsioonikama suunatajuga, pikaajaliste strateegiliste eesmärkide ning ühismeetmete ja -projektide rakendamise üksikasjaliku ajakavaga, milles võetakse arvesse sõltumatute reguleerivate asutuste erirolli; märgib sellega seoses, et juba loodud atlandiüleste dialoogide sidusrühmad, sealhulgas tarbijate ühendused, ametiühingud ja keskkonnakaitsjate rühmitused peaksid olema aktiivsemalt kaasatud majandusalgatuse ja tööprogrammi jälgimis- ja läbivaatamisprotsessi;
19. on seisukohal, et kavandatava partnerlusleppe majandusosas tuleks kooskõlas majandusalgatusega esitada konkreetseid ideid mittetariifsete tõkete kõrvaldamiseks turu võtmesektorites regulatsioonide järkjärgulise ühtlustamise ning eeskirjade ja standardite vastastikuse tunnustamise teel;
I. Eeskirjade ja standardite alase koostöö edendamine
20. tunneb heameelt, et kohustust “asutada kõrgetasemeline eeskirju käsitleva koostöö foorum” – 2005. aasta juuni tippkohtumise deklaratsiooni põhielementi – on ettepanekuga korraldada 2006. aastal vähemalt kaks koosolekut lõpuks täitma asutud; soovitab ELi–USA eeskirju käsitleva koostöö 2005. aasta kava kiiresti ja täielikult ellu viia; hoiatab, et eri sidusrühmade ja asutuste piisava ja õigeaegse osaluse ja toetuseta ei saavuta eeskirju käsitlev koostöö oodatud eesmärke;
21. kordab, et nii ELis kui ka USAs tuleb veel tegelda arvukate kaubandus- ja investeeringutõkete kõrvaldamisega ning täheldab rahutusega kasvavat survet vastata välismaisele konkurentsile protektsionistlike või ebaõiglaste kaubandusmeetmetega; rõhutab, et majandusalgatuses ja kavandatavas uues üleatlandilises partnerlusleppes üle korratud pühendumine avatuse, läbipaistvuse ja õigusriigi põhimõtetele peaks aitama enamikku neist probleemidest kõrvaldada;
22. rõhutab, et regulatiivsed tõkked on muutunud ELi ja USA vahelise kaubanduse ja investeeringute üheks peamiseks takistuseks ja hoiatab eriti täiendavate riiklike regulatsioonide ülekülluse eest, asjakohaste rahvusvaheliste standardite tehniliste regulatsioonide alusena kasutamisest loobumise eest, ülemääraste ja koormavate sildistamisnõuete ning USAle iseloomuliku kolmandate osapoolte väljastatud sertifikaatide liigse usaldamise eest;
23. väljendab muret „rahvusliku julgeoleku" selge määratluse puudumise pärast USAs ja selle mõiste ülemäärase kasutamise pärast kaubavahetuse ja investeeringute piiramisel; kahetseb eriti USA Kaitseministeeriumi kasutatava niinimetatud „Berry paranduse” ning 1988. aasta „Exon-Florio paranduse” ja sellele järgnenud õigusaktide kasutamist välisinvesteeringute või välismaalaste omandusse mineku piiramiseks ettevõtete puhul, mis on kasvõi riivamisi seotud rahvusliku julgeolekuga;
24. märgib, et ELi riikide ja USA osariikide vahelised erisused kohtumenetluse eeskirjades ja kohtuotsuste tunnustamise praktikas mõjutavad märkimisväärselt atlandiüleste tehingute asjus toimuvaid kohtuvaidlusi; palub ELil ja USAl uurida sellise leppe sõlmimise teostatavust, mis reguleerib kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja jõustamist seoses tsiviil- ja kommertsasjadega;
25. märgib, et atlandiülese telekommunikatsioonituru arengut pidurdavad endiselt regulatiivsed tõkked ja ühildamatud standardid, mis tekitavad olukorra, kus ükski USA ega Euroopa telekommunikatsioonifirma ei tegutse märkimisväärses ulatuses mõlemal mandril, olgugi et üheksa maailma kümnest suurimast telekommunikatsioonifirmast asuvad kas ELis või USAs;
II.
Avatud ja konkurentsivõimeliste kapitaliturgude ergutamine
26. nõuab raamatupidamisstandardite vastastikust tunnustamist ja sellele järgnevat järkjärgulist lähendamist usaldusväärse regulatiivse järelevalve all, et ettevõtted saaksid mõlemal turul kasutada ühtset standardit ja et vähendada noteerimiskulusid; palub aga komisjonil USA eelistamise vältimiseks jälgida hoolikalt Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu ja (USA) Finantsarvestuse Standardite Nõukogu täieliku vastavuse rakendusplaani;
27. nõuab finantsturgude reguleerimise alase dialoogi tugevdamist atlandiüleste finantsteenuste küsimuste poliitika läbivaatamise kaudu kaks korda aastas Euroopa Parlamendi, komisjoni, USA asjaomaste asutuste ning USA Kongressi asjaomaste majanduskomisjonide vahel, mis toimub enne ja pärast ELi ja USA iga-aastast tippkohtumist; tunnustab valdkonna esindajate nagu Tuletisväärtpaberite ja Optsioonide Assotsiatsiooni (Futures and Options Association) seni tehtud tööd;
28. on kindlalt vastu USA tegevusele Baseli II kapitalinõudeid käsitleva lepingu täitmise edasilükkamisel ning kutsub USAd üles oma kohustusi täitma, et luua pankadele üle maailma võrdsed võimalused; usub, et erinevad lähenemisviisid võivad takistada USA filiaalidega Euroopa pankadel moodustada integreeritud riskihaldussüsteeme;
29. väljendab rahulolematust selle üle, et ELi edasikindlustusandjad USAs peavad andma riskidele täieliku tagatise , seistes silmitsi väga diskrimineerivate riiklike eeskirjadega, milles nõutakse neilt oma vastutuse ülerahastamist, säilitades tagatiste ülemäärased tasemed (selliseid tagatise esitamise nõudeid ei kohaldata USAs tegutsevate USA akrediteeritud edasikindlustusandjate suhtes); palub USA pädevatel asutustel püüelda edasise atlandiülese vastastikuse tunnustamise ning ühtsete maksevõime- ja aruandlusnõuete poole;
30. nõuab kindlalt denoteerimiseeskirjade kiiret lähendamist USA aktsiaturgudel, mis praegu esitavad registrist lahkuda soovivatele ELi firmadele karme nõudmisi; tunneb heameelt USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni hiljutise ettepaneku üle pidada põhikriteeriumiks kauplemismahtu ja mitte aktsionäride arvu; ning palub komisjonil neid uusi suundumusi ELi huvide kaitse tagamiseks jälgida;
31. usub ühtsemasse ettevõtete üldjuhtimise alasesse dialoogi ning äriühingute üldjuhtimist ja järelevalvet puudutavate nõudmiste ühtlustamisesse, kusjuures näiteks tänu atlandiülese ettevõtete üldjuhtimise alase dialoogi parandamisele välditaks selliseid eksterritoriaalseid vahejuhtumeid nagu Sarbanes-Oxley seaduse kohaldamine; nõuab tihedamat ELi ja USA kontrolli ülemaailmsete kõrge riskiastmega investeerimisfondide üle;
32. palub komisjonil ajakohastada ELi hoiusemaksu direktiivi kohaldamist USA suhtes;
III.
Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu suunatud koostöö
33. märgib, et avatud turud sõltuvad väga suurel määral turvalistest ja usaldusväärsetest struktuuridest ning et usaldus on ülemaailmsetes kaubandussuhetes eluliselt tähtis; väljendab toetust ELi–USA tihedale koostööle, et jätkata võitlust ettevõttesiseste ja finantspettuste, rahapesu ja terrorismi finantseerimise vastu, vältides samas tavapäraste äri- ja eratehingute tarbetut häirimist;
IV.
Innovatsiooni ja tehnoloogiaarenduse ergutamine
34. tunneb heameelt eesmärgi üle suurendada atlandiülest sünergiat arvukates tugevama teadmistepõhise majanduse arenguks väga olulistes valdkondades;
35. julgustab ühiste uurimisprojektide raames VKEde osalusega atlandiüleste teadusuuringutealaste partnerluste loomist, ja Euroopa teadlaste Euroopasse tagasipöördumist toetavate meetmete võtmist;
36. juhib tähelepanu sellele, et ELi ja USA jaoks on kasulik edendada koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning investeerimisprogrammide elluviimiseks, näiteks järgmistes valdkondades:
a) maismaa-kiirtranspordi tehnoloogiad ning eelkõige uued eriti tõhusad massilise reisijateveo vahendid linnade arengu jaoks;
b) sünteetiliste kütuste ja elektriliste käiturite väljaarendamine sõidu- ja veoautode ja busside jaoks ning kütuseelementide kasutamine jne;
c) kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise uute tehnoloogiate väljaarendamine;
37. selles osas tuletab liikmesriikidele ja USAle meelde kohustust, mis on avaldatud mõlema osapoole 2003. aasta ühisdeklaratsioonis vesinikumajanduse edendamise kohta ning tervitab seniseid edusamme, aga arvab, et edasine koostöö on siiski vajalik;
38. arvab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT) on mõlemale majandusele väga tähtsad; soovitab seetõttu rea ühiste meetmete võtmist, et:
a) ergutada selliste oluliste tehnoloogiate nagu lairiba- raadiosagedusliku tuvastuse seadmete ja muude innovaatiliste tehnoloogiate arengut, pidades silmas koostalitlusvõimet;
b) muuta võrgustikke turvalisemaks ning hõlbustada teabevahetust, pöörates erilist tähelepanu rämpspostile;
c) tagada tihe koostöö „küberturvafirmade” vahel;
d) tegeleda rändluse (roaming) kallidusega;
39. usub, et teadusuuringute ja tehnoloogia arengu seitsmes raamprogramm loob ainulaadse võimaluse ühisteks meetmeteks järgmistes valdkondades:
a) määrata tähtsaimad uurimiskoostöö valdkonnad, et arendada välja uued atlandiülesed turud (nt nanotehnoloogia ja vesinikkütuseelement-tehnoloogiad);
b) ühine uurimistegevus kodanike turvalisusega seotud valdkondades ning keerukate võrgustiksüsteemide usaldusväärsuse ja infoühiskonna tehnoloogiate aluseks olevate infoinfrastruktuuride valdkonnas;
) Euroopa Teadusuuringute Nõukogu (European Research Council – ERC) ja Rahvusliku Teadusfondi (National Science Foundation – NSF) vahelise tiheda koostöö toetamine;
40. arvab, et senised ja uued kosmoseprogrammid pakuvad teataval määral võimalusi ühisettevõtmisteks kosmose uurimisel:
a) edendades koostööd sellistes olulistes valdkondades nagu Maa jälgimine, satelliitnavigatsioon (Galileo ja GPS), elektrooniline side, kosmoseteadus ja -uuringud;
b) tegeledes hästi toimiva atlandiülese kosmosetööstuse turu loomist pidurdavate regulatiivsete takistustega;
c) kõrvaldades USA rahvusvahelise relvakaubanduse määrustest tulenevad asjatud piirangud ja liberaliseerides rahvusvahelist kanderakettide turgu;
41. palub komisjoni teha ettepanek ühise malaaria uurimisprogrammi käivitamiseks lisaks juba olemasolevatele pandeemiliste haiguste uurimisprogrammidele;
42. toetab meetmeid ettevõtlikkuse ja riskijulguse suurendamiseks ELis, mis tuginevad asjakohastele näidetele USA tugevatest külgedest selles valdkonnas;
V. Kaubanduse ja reisimise edendamine ja julgeoleku tugevdamine
43. märgib, et viisapoliitika kuulub nüüd eranditult ühenduse pädevusse; palub komisjonil alustada viivitamatult läbirääkimisi USA administratsiooniga, et laiendada viisanõudest loobumise programmi kehtivust kõigile Euroopa kodanikele ning kaotada praegune, eelkõige uute liikmesriikide kodanikke puudutav diskrimineerimine;
44. rõhutab, et kohmakad viisa saamise menetlused on tekitanud ettevõtetele ja kodanikele lisakulusid; tervitab „Usaldusväärse isiku” algatust, mis peaks tuginema vastastikku väljatöötatavatele standarditele, kui äri- või turismireiside hõlbustamise abinõu;
45. kahetseb asjaolu, et enamik ELi kodanikke on endiselt allutatud rangele viisakontrollile, mis takistab vaba liikumist ja vahetust nii töötajate kui ka kõigi teiste osas, kes peavad tööga seoses USAsse reisima või seal viibima; palub USAl ilmutada selles osas suuremat paindlikkust, eriti nende Euroopa kodanike suhtes, kes tööalaselt regulaarselt USAs käivad;
VI.
Energiatõhususe edendamine
46. arvestades, et energiapoliitika on majandusarenguks vältimatult vajalik ja seda ei saa kesksetest geopoliitilistest küsimustest ja välispoliitikast lahutada, soovitab vabamat ja avameelsemat mõttevahetust selle üle, kuidas muuta ülemaailmset energiakaubandust avatumaks, propageerida kogu maailmas taastuvenergiat, tihendada koostööd tarnepartneritega ja töötada välja ühine energiaturvalisuse strateegia ning muud poliitikad, et toetada energiat tarnivate ning transiitriikide geopoliitilist ja majanduslikku stabiilsust;
47. kahetseb asjaolu, et Euroopa Liit veab üksinda rahvusvahelist kliimapoliitikat, et USA on maailma suurim kasvuhoonegaaside tootja ning et seetõttu tuleb endiselt kõigil poliitilistel tasanditel sundida teda tunnistama oma kliimamuutustega seotud kohustusi;
48. arvab, et energiasektor esitab ühiseid väljakutseid nii ELile kui ka USAle ning ehkki mõlemad pooled on eraldi võtnud märkimisväärseid meetmeid, nõuab sektor vastastikku kasuliku lähenemise loomist, mille eesmärgiks on:
a) töötada välja ühisstrateegia liigse fossiilsetest kütustest sõltuvuse vähendamiseks, edendades konkreetsete meetmete võtmise abil energiatõhusust, taastuvenergiate kasutamist ja energiatarnete turvalisust nii energia- kui ka transpordisektoris;
b) töötada välja puhtad soojuse ja elektri koostootmise ning taastuvad tehnoloogiad (nt süsiniku kogumise ja ladustamise tehnoloogiad ning muud väikeste süsiniku heitkogustega tehnoloogiad);
c) julgustada USA-d ning tärkava majandusega uusindustriaalmaid nagu Hiina ja India pärast Kyoto protokolli lõppemist koostöös ELiga välja töötama meetmeid, et aidata kaasa pikaajalisele ja majanduslikult aktsepteeritavale heitkoguste piiramisele ning et reageerida kliimamuutusest tingitud kahjudele asjakohaselt, kulusid ja keskkonnaküsimusi arvesse võttes;
d) tunnustada tuumaenergia tähtsat rolli süsinikuvaba energiaga varustamisel ning jätkata ühist teadustööd nimetatud olulise tehnoloogia väljaarendamisel viisil, mis võib edendada vesinikumajandust;
e) selle tulemusena töötada välja ühisstrateegia, mis on suunatud nii suure või kasvava energianõudlusega teistele riikidele kui ka tootjariikidele;
VII.
Intellektuaalomandi õigused (IPR)
49. tervitab ELi ja USA majandusministrite kohtumisel saavutatud kokkulepet koostada 2006. aasta ELi–USA tippkohtumise ajaks IPRi jõustamise alase koostöö strateegia, milles käsitletakse IPRi rikkumist, selle tulemusliku jõustamise puudumist kolmandates riikides, eelkõige Hiinas ja Venemaal, millega parandatakse tolli- ja piirivalve alast koostööd, edendatakse avaliku ja erasektori partnerlust ning kooskõlastatakse kolmandatele riikidele antavat tehnilist abi;
50. avaldab kahetsust ühiste seisukohtade puudumise pärast geograafiliste tähiste küsimuses; kahetseb asjaolu, et põhimõtteliselt erinevate patendisüsteemide kooseksisteerimine (USAs kasutatakse „esimesena leiutaja” põhimõtet, samas kui ülejäänud maailm järgib „esimesena registreerija” põhimõtet) tekitab ELi ettevõtetele jätkuvalt märkimisväärseid raskusi; soovitab USA Kongressil patendisüsteemi reformimiseks liikuda edasi „esimesena registreerija” põhimõtte kasutamise suunas;
51. soovitab ELil ja USAl kolmandates riikides toimuva intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu võitlemisel teha koostööd asjaomaste kanalite kaudu;
VIII.
Investeeringud
52. soovitab 2006. aasta tippkohtumisel ametlikult vastu võtta põhjaliku ülevaate, milles loetletakse seni säilinud takistused vastastikustele investeeringutele koos selliste takistuste vähendamiseks või kaotamiseks vajalike meetmete loendiga;
53. toetab investeeringute hõlbustamise meetmeid ning kõigi tõkete järkjärgulist kõrvaldamist atlandiülestelt investeeringutelt a) raamatupidamisstandardite lähendamise kaudu, b) võrdsete võimaluste loomise kaudu finantsturgudel, c) vastastikku õiglase konkurentsipoliitika kaudu ning d) siiani kehtivate protektsionistlike meetmete järkjärgulise kaotamise kaudu teatavates sektorites; seab kahtluse alla säilinud omandiõiguse piirangud USAs, eelkõige kaitse- ja lennundusvaldkonnas, ning toetab USA välisinvesteeringute komisjoni (US Committee on Foreign Investments) reformimist; nõuab, et komisjon koostaks uurimuse siseturul esinevatest tõketest ettevõtete ülevõtmisele, mis seavad ELi võrreldes USA omandajatega ebasoodsamasse olukorda; palub komisjoni tagada, et ELis kehtivaid omandiõiguse piiranguid ei saaks kasutada argumendina USA piirangute säilitamiseks;
IX.
Konkurentsipoliitika ja jõustamine
54. nõuab konkurentsipoliitika ühise atlandiülese raamistiku loomist, mis parandab täitetoimingute kooskõlastamist ja hõlbustab konfidentsiaalset teabevahetust; rõhutab, et konkurentsieeskirjade võrdne kohaldamine mõlemal pool Atlandi ookeani, olenemata firmade asutamisriigist, on konkurentsivõimelise ja ühtse atlandiülese turu loomiseks hädavajalik;
55. toetab eesmärki sõlmida USAga täiendav konkurentsialane kokkulepe, mis võimaldab vastavate konkurentsiseaduste kohaselt teostatavate juurdluste käigus konfidentsiaalset teavet vahetada;
X. Hanked
56. soovitab 2006. aasta tippkohtumisel ametlikult vastu võtta põhjaliku ülevaate kõigist mõlema partneri vahelisi piiriüleseid hankeid takistavatest juriidilistest, praktilistest ja tehnilistest tõketest koos nende leevendamiseks vajalike meetmete loendiga; soovitab mõlemal partneril minna praegustest ja tulevastest riigihankelepingute alastest kohustustest kaugemale, võimaldades sellega esiteks avardada mõlema osapoole võimaluste välja ning teiseks suurendada Euroopa konkurentsivõimet ja luua Euroopa ettevõtetele, eelkõige VKEdele uusi turge;
57. toetab WTO raames avalike hangete turu avamise osas koostöö tugevdamist ELi ja USA vahel; rõhutab, et võrdsete konkurentsitingimuste vastuvõtmine nimetatud sektoris loob uusi võimalusi ELi ettevõtetele ja eriti VKEdele;
58. kahetseb asjaolu, et USA hoiab jõus arvukaid „osta kodumaist”-tüüpi seadusesätteid, millele lisandub veel uusi, mis käsitlevad föderaalvalitsuse rahastatavaid infrastruktuuriprogramme; palub, et USA Kongress aktsepteeriks atlandiülest majanduslikku tegelikkust ka julgeolekuga seotud turgudel;
XI. i.
Teenused / kvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine
59. märgib, et üksnes arhitektide kutseühing on soovitanud mõlema poole pädevatel asutustel uurida oma tööprogrammi ühe osana kvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise küsimust; möönab, et teised kutsealad näivad eelistavat tunnustamismenetluste käsitlemist ELi ja USA partnerühenduste raames; palub, et Euroopa Komisjon annaks Euroopa Parlamendi asjaomastele komisjonidele aru mõlema poole kvalifikatsiooni vastastikust tunnustamist segavatest tõketest;
60. märgib, et USA osariikide vahel on endiselt suured erinevused diplomite ja kutsekvalifikatsiooni horisontaalse tunnustamise osas, mis pidurdab atlandiülese turu edasist arengut, eriti teenindussektoris; nõuab tungivalt, et komisjon algataks lepingute sõlmimiseks läbirääkimisi konkreetsetes valdkondades, näiteks piloodilubade küsimuses; ja nõuab USAlt tungivalt Euroopa eeskujul põhineva korra väljatöötamist, mille kohaselt riigid tunnistavad vastastikku peaaegu kõiki diplomeid ja kutsekvalifikatsioone, nagu see toimub ELi siseturul;
XI. ii.
Teenused / õhutransporditeenused
61. tervitab hiljutist edu ELi–USA õhutransporditeenuste liberaliseerimiseks peetavatel läbirääkimistel ja rõhutab vajadust saavutada võimalikult kiiresti mõlemapoolsusel põhinev täielik kokkulepe, mis lahendab USA lennuliinide omandisuhete ülemmäärade küsimuse;
62. on arvamusel, et kuna kaubandus ja turism on ülitähtsad mõlemale poolele, peab 2007. aastal sõlmitav atlandiülene partnerluslepe tingimata sisaldama eraldi transpordipoliitika peatükki, mida täiendaksid tippkohtumised, kohtumised USA Kongressi ja Euroopa Parlamendi transpordi eest vastutavate komisjonide liikmete vahel, USA transpordiministri ning Euroopa Komisjoni pädeva voliniku ja komisjoni ametnike kohtumised, ning koostöö lennundusohutuse eest vastutavate asutuste ja föderaalvalitsuse asjaomaste asutuste vahel;
WTO vaidluste lahendamine: EL/USA
63. väidab, et ehkki WTO kogud võivad põhjustada märkimisväärseid poliitilisi erimeelsusi, on kaubandus- või majandusvaidlused atlandiüleste majandussuhete loomulik osa;
64. soovitab maailma suurimate kaubandusjõudude vaheliste ja laiemale WTO areenile kanduvate vaidluste arvu vähendamiseks kolmel punktil põhinevat ühisstrateegiat:
a) kõrgeimal tasemel võetav ametlik kohustus järgida kokkulepitud mitmepoolseid kaubanduseeskirju ning täita kiiresti ja täielikult WTO kogu otsused;
b) rõhutatud poliitiline kohustus kasutada enne WTO vaidluste lahendamise mehhanismi kasutuselevõtmist täielikult ära kõik kahepoolsed diplomaatilised vahendid, pidades silmas vajadust kaitsta majandustegevuses ja kaubavahetuses osalejate õigustatud huve;
c) mõlemad partnerid peavad tunnistama, et õigusloojatel ja valitsustel on seaduslik õigus kaitsta oma kodanike tervist ja keskkonda, kuid protektsionistliku väärkasutuse vältimiseks peavad EL ja USA tagama, et nende vastavate valdkondade õigusaktid oleksid mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja teaduspõhised;
65. palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile raport, milles hinnatakse kahepoolsete kaubandustülide ametlikumat laadi lahendamismehhanismi eeliseid ja puudusi, arvestades samasuguste kehtivate lahendusmehhanismidega ELi ja muude kolmandate riikide vahel;
66. märgib, et metoodika, mida USA ametivõimud kasutavad riigikaitsega seotud kaubandusküsimuste puhul, kujutab endast mõnel juhul mitteõiguspärast kaubandustõket, ning rõhutab, et USA kaubandust kaitseküsimustega seostavate juriidiliste dokumentide selgelt protektsionistlikku kohaldamist (näiteks niinimetatud „Byrdi parandus” või USA terase kaitsemeetmed) on WTO vaidluste lahendamise korra raames mõnel puhul juba edukalt rünnatud, ning mitte üksnes ELi poolt;
67. tervitab USA Kongressis vastu võetud „2005. aasta kaubandusdefitsiidi vähendamise seadust”, millega kuulutatakse kehtetuks „Byrdi parandus”, kuid kahetseb, et üleminekuklausli tõttu kehtetuks kuulutamine koheselt ei jõustu; palub seepärast USA Kongressil üleminekuklausel kiiresti kehtetuks kuulutada, et kogutud dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste lõivude jagamisega USA ettevõtetele ei moonutataks mitme aasta jooksul jätkuvalt importkaupade kahjuks konkurentsitingimusi USA turul;
68. kinnitab taas oma muret otsese ja kaudse valitsuse toetuse pärast, mida USA tööstusettevõtted saavad otsetoetuste, protektsionistlike seaduste ja maksupoliitika näol; rõhutab eriti kõigi WTO üldkogu ja apellatsioonikogu raportite järeldusi USA ettevõtete eksporditulude maksuvabastuse korra kohta, milles on leitud, et vaatamata mitmetele olulistele muudatustele seadusandluses ei ole USA ikka veel täielikult täitnud eelmisi WTO otsuseid ja WTO vaidluste lahendamise organi (VLO) soovitusi; palub seetõttu USA Kongressil viia varasemate soodustuste säilitamise klauslit sisaldav seadus „The American Jobs Creation Act” (töökohtade loomise seadus) täielikult vastavusse varasemate WTO otsuste ja VLO soovitustega;
69. kahetseb seoses Airbus–Boeingu asjaga, et USA ja EL on end asjatult sidunud ilmselt kõige suurema, keerukama ja kulukama juriidilise vaidlusega WTO ajaloos; kutsub mõlemaid pooli üles täiendavatele konsultatsioonidele kõige kõrgemal tasemel, et uurida võimalusi jõuda praktilise lahenduseni, mis ei nõuaks asjatult WTO poole pöördumist;
70. rõhutab, et WTO otsuses geneetiliselt muundatud organismide kohta ei seata mingil moel kahtluse alla biotehnoloogiliste toodete turulepääsu reguleerivaid Euroopa õigusakte, vaid see puudutab vananenud biotehnoloogia hindamismenetlusi, mida on juba muudetud pärast seda, kui küsimus WTO kogus arutusele võeti;
71. tervitab EÜ otsust täita WTO otsust, viies sisse muudatused 2003. aastast alates jõustunud hormoone puudutavatesse õigusaktidesse; soovib, et lahendataks USA (koos Kanadaga) ja ELi vahelised pikaajalised erimeelsused vastumeetmete jätkuva rakendamise küsimustes ja nõuab tungivalt, et USA tühistaks 1999. aastal Euroopa toodete suhtes kehtestatud kaubandussanktsioonid;
72. kahetseb asjaolu, et USA ei ole veel loobunud „nullistamise” nime all tuntud dumpinguvastasest metoodikast, hoolimata sellest, et WTO on sellise praktika voodipesu juhtumi puhul üheselt hukka mõistnud;
73. rõhutab, et WTO kaubandusvaidluste lahendamise kord on mitmepoolse kaubandussüsteemi turvalisuse ja ettenähtavuse tagamise keskne element; väljendab muret selle üle, et USA on mõnel puhul valinud oma rahvusvaheliste kohustustega kokkusobimatu lähenemisviisi, kohaldades või keeldudes kehtetuks kuulutamast seadusi, mis rikuvad tema kohustusi WTOs ja kahjustavad tõsiselt ELi ning kolmandate riikide tööstusharusid; kutsub seepärast USA Kongressi üles WTO VLO otsuseid paremini täitma;
Muud globaalsed küsimused
74. kahetseb seda, et majandusalgatusse ja tööprogrammi ei võetud koostööd raha- ja makromajanduspoliitika küsimustes; kinnitab taas muret USA föderaaleelarve ja jooksevkonto suure defitsiidi potentsiaalselt ohtliku mõju pärast maailmamajandusele; kutsub seetõttu Euroopa Keskpanka ja USA Föderaalreservi üles tihedamale koostööle ülemaailmse rahapoliitika ja finantsstabiilsuse küsimustes;
75. kordab taas atlandiülestele partneritele esitatud üleskutset üheskoos ümber hinnata oma arenguabi ja humanitaarabi strateegiad ning vahendid, sealhulgas kooskõlastamise Bretton Woodsi institutsioonidega, et parandada ELi ja USA globaalprobleemidele (eelkõige vaesuse vähendamine, nakkushaigused ja keskkonna degradeerumine) reageerimise tulemuslikkust, ühtsust ja vastastikust täiendavust;
76. palub komisjonil hinnata kolmandates riikides läbiviidavate ELi ja USA ühisprogrammide praegusi rahastamis- ja programmeerimismehhanisme, et töötada välja tõhusamad ja tootlikumad menetlused;
77. usub, et ühine kultuuriline päritolu võib aidata kaasa atlandiüleste suhete tugevnemisele ning soodustada partnerlust ja vastastikust mõistmist eurooplaste ja ameeriklaste vahel;
78. kutsub Euroopa ja Ameerika partnereid üles võtma vastastikuste majandussuhete juures arvesse kultuuri- ja haridussektori tähtsust ja eripära;
79. kutsub seepärast algatama atlandiülest kultuuri- (sealhulgas audiovisuaalse kultuuri) ja haridusdialoogi, mille abil soodustada pidevat heade tavade ja kogemuste vahetust ja mis võiks hõlmata eelkõige:
– võitlust piraatluse ja võltsingute vastu;
– paremate heli- ja audiovisuaalse materjali Interneti kaudu levitamiseks mõeldud seaduslike meetodite juurutamist ning nende vastavusse viimist autoriõiguste ja autoritasudega;
– üksteisemõistmise parandamiseks Ameerika ja Euroopa kinematograafilise pärandi tundmaõppimist, eelkõige Euroopa filmide tundmaõppimist Ameerikas, kus need on vähem levinud;
– meetmeid filmilevi paremaks tasakaalustamiseks ja kõlvatu konkurentsi või turgu valitseva seisundi kuritarvitamise ennetamiseks teatavatel Euroopa Liidu turgudel, ning kõigi Euroopa audiovisuaalsete toodete levitamisele USAs seatavate õiguslike või tegelike tõkete kõrvaldamist;
– sobivate mehhanismide loomist kahe maailmajao vahelise kultuuriturismi arendamiseks ja süvendamiseks;
80. kutsub nimetatud dialoogis haridusküsimuste puhul keskenduma eelkõige:
– kutsekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise edendamisele, eelkõige kunstiga seotud erialadel, et hõlbustada kultuuritegelaste liikuvust ning kunstnike ja näitlejate vahetust;
– teadusuuringute edendamisele ning ülikooliprofessorite, teadurite ja üliõpilaste vahetusele aladel, mis aitavad tugevdada Euroopa Liidu ja USA vahelisi majandus- ja teadussuhteid, võttes sealjuures arvesse kahe maailmajao vahelist kõrg- ning kutseharidusalast koostööprogrammi
EÜT L71, 13.3.2001, lk 8 ;
– teadmistepõhise ühiskonna tähtsuse teadvustamisele ja elukestva õppe tõhustamisele;
81.
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 133 lõiget 5 ja artiklit 151 silmas pidades arvab, et audiovisuaalse sektori eriline iseloom nõuab atlandiüleste vahetuste puhul Euroopa Liidu kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse tunnustamist: kutsub sellega seoses rakendama sobivaid meetmeid kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks ja kultuurivahetuste intensiivistamiseks;
82. kutsub Euroopa Liidu institutsioone selgitama oma Ameerika partnerile liidu meetmeid UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni toetuseks;
83. rõhutab, et andmekaitse küsimustele keskendumine on atlandiüleste suhete raames väga tähtis; märgib, et atlandiülese vahetuse juures mõnes osas puuduvat andmekaitset arvestades on asjakohane hinnata neid valdkondi, milles teabevahetus kolmandate riikidega näib hästi toimivat (nagu programmi Safe Harbor põhimõtted), et levitada edukaid lahendusi ka teistesse valdkondadesse;
84. tervitab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) hiljutist uuringut ELi ja USA majandusintegratsiooni edendamisest tulenevast makroökonoomilisest kasust, milles toodud hinnangute kohaselt suureneb sisemajanduse kogutoodang ühe elaniku kohta ELis 2…3,5% ja USAs 1…3%, kui õnnestub oluliselt alandada turulepääsu, välismaiseid otseinvesteeringuid ja kaubavahetust piiravaid tõkkeid;
85. nõuab, et EL viiks läbi põhjalikuma ja üksikasjalikuma uuringu, milles: a) selgitatakse välja seni säilinud ELi ja USA vaheliste tariifsete ja mittetariifsete kaubandus- ning investeerimistõkete kaotamise tagajärjed; b) uuritakse laiaulatuslikult vastavalt vajadusele kas eel- või järelregulatsioonide omavahel vastavusse viimise potentsiaalseid võimalusi; c) hinnatakse ELi ja USA vaheliste regulatsioonide lähendamise või vastavusse viimise mõju kolmandatele maadele; d) uuritakse „regulatsioonisilla” teostatavust, mis tähendab seda, et kaup või teenus, mis on heakskiidu saanud, muutub vastuvõetavaks kogu atlandiülesel turul;
Atlandiülesed dialoogid
86. rõhutab atlandiüleste dialoogide tähtsust ELi ja USA vaheliste sidemete tugevdamisel; märgib, et omas valdkonnas tähtsamate küsimuste kallal töötades ning atlandiüleste suhete, nende meetmete ja eesmärkide kujundamisse väärtuslikke panuseid andes osalevad dialoogid tihedalt atlandiüleste otsuste tegemisel ja aitavad tagada, et eri valdkondades tehtavad pingutused rahuldavad tõepoolest kodanike tegelikke vajadusi;
87. märgib, et atlandiülene õigusloojate dialoog (TLD) on aidanud tugevdada ELi ja USA parlamentidevahelisi suhteid; rõhutab veelkord vajadust tekitada sünergia TLD ja uue atlandiülese tegevuskava teiste dialoogide vahel, käivitades näiteks uusi ühiselt rahastatavaid programme parlamentide ametnike vahetusteks ja väikese TLD sekretariaadi moodustamiseks;
88. juhib tähelepanu asjaolule, et atlandiülene äridialoog on edukalt muutnud vormi, et pakkuda majanduspartnerluse tugevdamise eesmärgil tõhusamaid sisendeid äritegevuseks;
89. rõhutab, et atlandiülese töövõtjate dialoogi mõlemad pooled peaksid aktiivsemalt ja silmatorkavamalt kujundama reageeringuid ühistele probleemidele ja soovitusi nende lahendamiseks; soovitab atlandiülesel töövõtjate dialoogil valdkonnakesksema lähenemisviisi kaudu keskenduda kriitilistele koostöövaldkondadele;
90. märgib, et ELi ja USA vaheline teadus- ja tehnoloogiakokkulepe omab ELi ja USA teadussuhete arendamisel võtmetähtsust; nõuab ametliku atlandiülese teadusdialoogi sisseseadmist, et edendada ja kooskõlastada teadusuuringute alast koostööd ning uusi algatusi teatud kindlates valdkondades, mis ei mahu olemasolevate struktuuride raamidesse;
91. märgib, et ELi ja USA sidemeid aitavad tugevdada ka muud, väljaspool ametlike kokkulepete raame toimivad atlandiülesed dialoogid; soovitab atlandiüleste dialoogide praeguse struktuuri läbivaatamist ja süvendatud koostööks perspektiivikate valdkondade uurimist;
Euroopa Parlamendi roll
92. rõhutab, et ehkki majandusalgatuses kavandatud ülesanded puudutavad eelkõige reguleerijaid, on täielikult integreeritud atlandiülese turu saavutamiseks soovitav ka mõlema poole seadusandjate aktiivne osalus; rõhutab, et ELi–USA tippkohtumistel peaksid piisaval tasemel osalema parlamendid, et anda kahe rakendusorgani juhitavasse haldusprotsessi parlamentide panus; nõuab, et enne iga seadusandjate atlandiülese dialoogi ja kõrgema taseme rühma vahelist tippkohtumist kutsutaks kokku koosolek, et vahetada arvamusi tööprogrammi edenemise üle;
93. nõuab, et enne iga atlandiülese õigusloojate dialoogi ja kõrgetasemelise rühma vahelist tippkohtumist kutsutaks kokku koosolek, et vahetada arvamusi asjakohaste majandusküsimuste ja eelkõige tööprogrammi edenemise üle;
94. soovitab, et järgmisel ELi–USA tippkohtumisel osaleksid vähemalt Euroopa Parlamendi president ja USA Kongressi juhtkond ning et üldreeglina oleksid Euroopa Parlament ja USA Kongress seotud kõigi tulevaste ELi–USA tippkohtumiste ettevalmistamise ja läbiviimisega;
95. tervitab Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi vahelise atlandiülese õigusloojate dialoogi (TLD) tugevdamiseks tehtavaid pingutusi, sealhulgas eelkõige kahel pool Atlandi ookeani tegutsevate parlamendikomisjonide vahel tulemusliku „varajase hoiatamise” mehhanismi ning aruandlussüsteemi sisseseadmist;
96. palub Kongressi Esindajatekojal kaaluda alalise delegatsiooni moodustamist TLD järjepidevuse kindlustamiseks; lisaks tuleks sisse seada regulaarne dialoog ka Euroopa Parlamendi ja USA Senati vahel;
97. kutsub asjaomast komisjoni üles kasutama 2007. aasta eelarvet, et eraldada vajalikud vahendid Euroopa Parlamendi alalise ametikoha loomiseks Washingtonis, mis tagab Euroopa Parlamendi enda tegevuste nõuetekohase institutsioonilise korralduse ning võimaldab ladusamat sidet Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi vahel;
98. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile.
SELETUSKIRI
Viimastel aastatel on võinud tunduda, nagu oleks poliitika valdkonnas atlandiülestes suhetes valitsenud pinge kohati mõjutanud majandussfääri.
Samuti on võinud tunduda, nagu oleks üleilmastumise ja uute tekkivate turgude – nagu Hiina, India või Brasiilia – külgetõmme vähendanud ELi ja USA majandussidemete ulatust või olulisust.
Nagu hiljutised teadustööd on näidanud ja nagu käesolevas raportis osutatud, on tegelik olukord vastupidine: atlandiülesed kaubandus- ja investeerimissidemed ei ole kunagi olnud tugevamad.
Praktilises mõttes on tegemist tõelise atlandiülese turuga, mida iseloomustab tugev majanduslik side ning ühine arusaam väärtustest ja standarditest.
Iraagi üle toimunud tülidele järgnenud pingeliste poliitiliste suhete taustal ning hoolimata asjaolust, et banaanid, eksporditoetused ja lennundussubsiidiumid pälvivad jätkuvalt meedia tähelepanu, seisneb tegelik tõde selles, et ELi ja USA majandussidemetest on saanud laiemate atlandiüleste suhete stabiliseerimise oluline sammas.
Käesolevas raportis keskendutakse ELi ja USA suhete majandusmõõtmele.
Raporti liikumine peaks toimuma paralleelselt ja üheaegselt hr Broki poliitika- ja välisküsimustele pühendatud raportiga väliskomisjonis.
Tõhusalt sisse seatud parlamendikoostöö põhjal on raportöör otsustanud keskenduda ELi ja USA majandussuhete välismõõtme üldraamistikule ja põhielementidele, samas kui teised parlamendikomisjonid oma arvamustes käesoleva raporti kohta keskenduvad nende vastutusalasse kuuluvatele konkreetsetele küsimustele.
Üldtulemuseks peaks olema põhjalik, struktureeritud ja hästi tasakaalustatud raport, mis hõlmab koostöö põhivaldkondi ja milles tehakse ettepanekuid põhiküsimuste kohta.
Raport koosneb neljast põhijaotisest.
Jaotises “Tegelik atlandiülene turg” analüüsitakse, kui suures ulatuses on ELi ja USA majandus muutunud teineteisest sõltuvaks.
Teises jaotises “Edasine tee: tugevam atlandiülene majanduspartnerlus” tehakse ettepanek uue atlandiülese partnerluslepingu sõlmimiseks, mille tulemusena saavutatakse 2015. aastaks tõketevaba atlandiülene turg.
Peatset 2006. aasta tippkohtumist silmas pidades käsitletakse kolmandas osas ELi ja USA majandusministrite 2005. aasta novembris toimunud kohtumise tulemusi.
See hõlmab ELi–USA ühise tööprogrammi 11 valdkonda atlandiülese majandusintegratsiooni edasiarendamiseks.
Siin on eriti oluline teiste komisjonide panus.
Selle jaotise teises osas käsitletakse küsimusi, mida tööprogramm ei hõlma, kuid mis nõuavad eritähelepanu (st WTO vaidluste lahendamise mehhanism või Doha arengukava).
Ning lõpuks on raporti neljas ja viimane osa pühendatud Euroopa Parlamendi rollile.
I. Tegelik atlandiülene turg
Ehkki atlandiülesest lõhest on palju räägitud ja kirjutatud, ei ole atlandiülese majandusintegratsiooni ja vastastikuse sõltuvuse ulatust kuigivõrd analüüsitud ega tunnustatud.
Kaubandus
Kahe suure turu vaheline kaubandus on saavutanud enneolematu taseme, tehes Ameerika Ühendriikidest ja Euroopa Liidust teineteise peamised majanduspartnerid, kelle puhul ainuüksi kaubavahetuse maht ulatub miljardi euroni päevas.
Investeeringud
Atlandi ookeani taha tehtavad vastastikused otsesed välisinvesteeringud (piiriülese integratsiooni sügavaim vorm) ületavad praeguseks 1,5 triljonit eurot ja on märgatavalt kasvanud, seda isegi Iraagiga seonduvate poliitiliste lahkarvamuste kõrghetkel: üle poole ELi otsestest välisinvesteeringutest läheb USAsse, samal ajal kui USAst tuleb ligi kaks kolmandikku ELi tehtavatest välisinvesteeringutest.
Filiaalide kasum
Euroopa ja USA ettevõtete välisfiliaalide tegevust teineteise turul iseloomustavad samuti atlandiülese kasumi rekordnäitajad, mõõdetuna välisfiliaalide viimaste aastate tuluna: USA ettevõtete välisfiliaalid Euroopas teenisid rekordilist kasumit (101 miljardit dollarit Euroopas 2004. aastal) ning euro tugevusest hoolimata tõusid Euroopa filiaalide tulud USAs 2004. aastal rekordilise 66 miljardi dollarini, ületades tublisti 2003. aasta rekordtulu 47 miljardit dollarit.
Kõik need arvud näitavad kujukalt, kui suures ulatuses USA ja Euroopa majandus teineteisest kasvu ja tööhõive osas sõltuvad.
Seda nähtust käsitlevas hiljutises OECD uuringus
OECD majandusosakond.
Töödokument “Kaubaturgude liberaliseerimisest ning rahvusvahelise kaubanduse ja investeeringute tõkete vähendamisest tulenev kasu: Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu juhtum”.
Mai 2005. järeldati, et kõigi veel säilinud mittetariifsete tõkete kõrvaldamisel võib täielikult integreeritud atlandiülene majandus anda nii USAs kui ka Euroopas kuni 3% suuruse sisemajanduse kogutoodangu kasvu.
ELi ja USA majandussidemetega kaasneb tööhõive märkimisväärne maht, kuna atlandiülene majandus on kummalgi pool loonud juba ligi seitse miljonit töökohta, mis seetõttu jäävad sõltuma atlandiülese majanduse edukamast toimimisest ja laienemisest.
Neid andmeid arvestades teeb raportöör kaks põhijäreldust: esiteks on atlandiülesel turul säilinud tõkete tõttu ikka veel kasutamata suur kasvu- ja tööhõivepotentsiaal ning teiseks ei tohiks seda ainulaadset suhet pidada enesestmõistetavaks, koheldes seda leebe hooletusega, mitte aga vajaliku poliitilise pühendumuse ja tähelepanuga.
II.
Edasine tee: tugevam atlandiülene majanduspartnerlus
Toodud andmeid arvestades on niisiis põhiküsimus, millises suunas ELi–USA suhteid edasi arendada.
Status quo seda küsimust ei lahenda.
Nagu rõhutati Euroopa Parlamendi 9. juunil 2005 vastu võetud resolutsioonis Washingtoni DCs 20. juunil 2005 toimuva ELi–USA tippkohtumise edu tagamise kohta, ei piisa status quo säilitamisest: ”Seetõttu on aeg 1995. aasta detsembri uus atlandiülene leping kiiresti läbi vaadata, et võtta arvesse praegust tegelikkust ja atlandiüleseid suhteid veelgi süvendada, lähtudes selgest eeldusest, et koostöö on mõlemale poolele kasulikum kui töötamine erinevates või isegi vastandlikes suundades.”
Raportöör usub tõesti, et uued väljakutsed – uued julgeolekuriskid ning uue sajandi geopoliitiliste ja majanduslike võimaluste ärakasutamine – nõuavad uuendatud atlandiülest partnerlust.
Seepärast on saabunud aeg võimendada mõlema partneri poliitilist juhtimist ja visiooni, et määratleda ühine arusaam strateegilisest missioonist ja organisatsioonilisest eesmärgist.
Pärast kümmet aastat ELi–USA suhteid, mida reguleeris 1995. aasta uus atlandiülene tegevuskava, tuleks käivitada uus ambitsioonikas ja korrigeeritud sihtidega atlandiülene partnerlus, et muuta suhted USAga vähem ilukõneliseks ning rohkem majanduskasvu ja töökohtade loomisele suunatuks.
Atlandiülese turu tegelikkus tuleks koondada operatiivsesse ja strateegilisse kontseptsiooni, mis suudaks koguda piisavat üldsuse ja poliitikute toetust.
Seepärast soovitabki raportöör ELil ja USAl leppida järgmiseks, 2006. aasta tippkohtumiseks kokku 1995. aasta atlandiülese tegevuskava (NTA) ja 1998. aasta atlandiülese majanduspartnerluse (TEP) ajakohastamises, mille tulemusena saavutatakse 2015. aastaks “tõketevaba atlandiülene turg”, kusjuures finantsteenuste ja kapitaliturgude osas seatakse varasemaks tähtajaks 2010. aasta.
Raportöör usub, et sellise uue partnerluslepingu majandusosas tuleks ette näha uus struktuur, mis toetub kolmele tugisambale: 1) regulatsioonide alane koostöö; 2) horisontaalset laadi operatiivsed koostöövahendid, sealhulgas tõhus varajase hoiatamise süsteem, kahepoolne kaubandusvaidluste lahendamise mehhanism ning kolmanda põlvkonna kokkulepe konkurentsiseaduse kohaldamise kohta, ning 3) valdkondlikud majanduskoostöö kokkulepped, mis tuginevad ELi–USA ühisele tööprogrammile.
Kavandatava partnerluslepingu sellises uues majandusosas tuleks kooskõlas majandusalgatusega esitada eriprogramm mittetariifsete tõkete kõrvaldamiseks põhiturgudel peamiselt regulatsioonide järkjärgulise ühtlustamise ning eeskirjade ja standardite vastastikuse tunnustamise kaudu.
III.
Majandusalgatuse ja ELi–USA 30. novembri 2005. aasta majandusministrite kohtumise järelmeetmed
2005. aasta juunis Washingtonis toimunud tippkohtumisel käivitatud “Atlandiülese majandusintegratsiooni ja -kasvu edendamise algatuses” visandatakse ambitsioonikas kava majandussuhete süvendamiseks.
Kõige olulisem tippkohtumise järgne samm oli läbi aegade esimene ELi ja USA majandusministrite kohtumine, mis toimus 30. novembril Brüsselis ja millel võeti vastu kolm olulist otsust:
- ühine tööprogramm ELi–USA 2005. aasta tippkohtumise majandusalgatuse elluviimiseks;
- intellektuaalomandi õiguste jõustamise koostööstrateegia käivitamine, milles tuleb kokku leppida 2006. aasta tippkohtumisel, ning intellektuaalomandi õiguste töörühma moodustamine;
- kõrgetasemelise regulatsioonidealase koostööfoorumi asutamine, mille kaks kohtumist peavad toimuma 2006. aasta esimesel poolel.
ELi–USA ühine tööprogramm sisaldab konkreetseid meetmeid atlandiülese majandusintegratsiooni edasiarendamiseks 11 valdkonnas.
Käesolevas raportis tõstetakse esile need 11 valdkonda, esitatakse neist mitme osas konkreetseid nõudmisi ning kutsutakse kooskõlas eelmise jaotisega mõlemat partnerit üles siduma end ambitsioonikama protsessiga parema suunataju, pikaajaliste strateegiliste eesmärkide ning ühismeetmete ja -projektide rakendamise üksikasjaliku ajakavaga.
Raportöör usub, et selles protsessis on väga oluline võtta arvesse nende õigusloojate ja sõltumatute reguleerivate asutuste erirolli, kes muudavad õigusloome õigusaktideks, rakendavad neid õigusakte ja jälgivad nende täitmist.
Sellised asutused nagu Toidu- ja Ravimiamet (FDA) või USA Väärtpaberi- ja Börsikomisjon ei vastuta täidesaatva võimu prioriteetide eest, vaid saavad oma volitused pigem õigusloojatelt.
Erimeelsused on partnerlusele iseloomulikud
Ei ole üllatus, et erimeelsused ja kaubandus- või majandusvaidlused on laia ja sügava atlandiülese partnerluse loomulik osa.
Lahenduseks on mitte erimeelsusi üleüldse vältida, vaid õppida neid õigesti suunama, lubamata väikestel või isegi suurtel konfliktidel häirida laiaulatuslikku atlandiülest tegevuskava.
Olgugi et WTO kogudel võib tekkida märkimisväärseid poliitilisi vastuolusid, puudutavad kaubandus- või majandusvaidlused siiski vähem kui 2% tehingutest.
Vaidluste lahendamine
Raportöör rõhutab ka seda, et üha suurem hulk kaubandusvaidlusi on seotud tervise-, keskkonna- või ohutusküsimustega.
Mõned neist erimeelsustest on tegelikult sügavalt juurdunud selgepiirilistes kollektiivsetes eelistustes ja kultuurilistes eripärades, mis on välja kujunenud kahe sajandi jooksul ja mida ei saa tõenäoliselt käsu korras kõrvaldada.
Samal ajal kui nii EL kui ka USA peavad tagama, et asjaomane kord oleks protektsionistliku väärkasutuse vältimiseks mittediskrimineeriv, proportsionaalne ja teaduspõhine, peavad mõlemad pooled tunnistama, et valitsustel on seaduslik õigus kaitsta oma kodanike tervist ja keskkonda.
Kannustavam õigusloojate dialoog oleks üks võimalus tagada, et ELi ja USA õigusaktid – mis sageli taotlevad sarnaseid tervisekaitse- ja keskkonnaeesmärke – soodustavad mõlemapoolselt ka kaubavahetust.
Kavandatava atlandiülese partnerluslepingu majanduspeatüki ühe osana ja vähendamaks laiemale WTO areenile edasi kanduvate kahepoolsete vaidluste arvu, soovitab raportöör luua ametlikuma kahepoolsete kaubandusvaidluste esimese astme lahendusmehhanismi, mis tagab kontaktid ja kindla poliitilise kohustuse kasutada enne WTO vaidluste lahendamise organi poole pöördumist ära kõik kahepoolsed diplomaatilised vahendid.
Varajase hoiatamise süsteem
Maailmas, kus on üha raskem kehtestada mingeid määrusi oma territooriumil nii, et see ei mõjutaks teiste vastavaid määrusi, tuleks nii reguleerija kui ka õiguslooja tasandil täiendavalt uurida “varajase hoiatamise süsteemi” tugevdamise võimalusi ja vahendeid.
Vajalikud on nii eelnevad (tulevaste õigusaktide ühtlustamine) kui ka järelmeetmed (kehtivate õigusaktide vastastikune tunnustamine).
Varajase hoiatamise süsteemi tuleks kasvavalt kasutada ka võimalike kaubandusvaidluste tuvastamiseks juba algusjärgus.
IV.
Euroopa Parlamendi roll
Samal ajal kui majandusalgatuses kavandatud ülesanded puudutavad eelkõige reguleerijaid, nõuab täielikult integreeritud atlandiülese turu saavutamine mõlema poole õigusloojate aktiivset osalust.
ELi–USA tippkohtumistel ette nähtud algatuse korralist läbivaatamist silmas pidades tundub ilmne, et õigusloojad peaksid andma seal suurema panuse.
Lisaks parlamendi piisava osaluse saavutamisele ELi–USA tippkohtumistel on vaja enne iga atlandiülese õigusloojate dialoogi ja kõrgetasemelise rühma tippkohtumist kutsuda kokku koosolek arvamuste vahetamiseks tööprogrammi edenemise kohta.
21.2.2006
majandus- ja rahanduskomisjoni ARVAMUS
Saaja: rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Atlandiülesed majandussuhted
( 2005/2082(INI) )
Arvamuse koostaja:
Gunnar Hökmark
ETTEPANEKUD
Majandus- ja rahanduskomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
A. arvestades, et Euroopa Parlamendi tulemuslikul toetusel on finantsteenuste tegevuskava etendanud olulist rolli ELi konkurentsivõimelisemate kapitaliturgude loomisel, mis on tugevdanud Euroopa konkurentsivõimet;
B. arvestades, et mahukad otsesed välisinvesteeringud ja arvukad välisfiliaalid ELis ja USAs moodustavad atlandiülese majanduse tuuma; arvestades, et varade omamine teises riigis (USAs asuvate ELi varade väärtus ületab 3 triljonit USA dollarit) ühendab investeeringute kaudu mõlemat blokki
Ligi 75% kõigist USAsse tehtud välisinvesteeringutest pärineb EList ja 60% USA ettevõtete välismaal olevatest varadest asub ELis. , kuna investeeringute osa moodustab 80% kogu atlandiülesest kaubandusest ja annab tööd 14 miljonile töötajale; arvestades, et USA ja ELi ettevõtete välisfiliaalide käive ületab importi/eksporti
ELi filiaalide käive USAs oli 1 triljon eurot ja USA filiaalide käive ELis 1,2 triljonit eurot. , luues ühtse turu, kus maailma juhtivad ettevõtted saavad edukalt tegutseda,
1. usub, et need kaks majandust on kahtlemata teineteisele kõige olulisemad ning et USA ja EL seisavad silmitsi võrreldavate väljakutsetega seoses nende finantsseisundi ja majandusarenguga; arvab, et see side tugevdab meie globaalset konkurentsivõimet avatud maailmamajanduses; kutsub komisjoni üles pidama atlandiüleseid majandussidemeid Lissaboni protsessi seisukohalt keskseteks;
2. tunneb heameelt viimaste jõupingutuste üle majandusintegratsiooni tugevdamisel ja kutsub juhte üles kujundama 2006. aasta juunikuu Euroopa Ülemkogu istungist uue majandusajastu alguspunkti ning pühenduma täieliku atlandiülese kapitalituru käivitamisele hiljemalt alates 2010. aastast; tunneb heameelt 2005. aasta maikuu OECD raportite ja 2005. aasta juunikuu Euroopa Ülemkogu järelduste üle, milles viidatakse finantsteenuste tõkete vähendamisest tulenevale majanduslikule kasule
Mõlemad pooled kokku kontrollivad 2/3 ülemaailmsest võlakirja- ja aktsiaturu kapitalisatsioonist.
USA on ELi finantsteenuste peamine eksporditurg ja vastupidi; aastatel 2003–2004 tegid ELi investorid USA väärtpaberitega tehinguid 85 miljardi euro eest (USA investorite tehingud ELi väärtpaberitega ulatusid samal ajavahemikul 40 miljardi euroni). , nagu näiteks parem likviidsus ja väiksem kapitalikulu
Komisjoni väitel võidakse saavutada aktsiakapitali maksumuse vähenemine 9% võrra, millele järgneb kauplemismahtude kasv 50% võrra. ; nõuab selget ühist juhtimist finantsteenuste turu edasise avamise edendamiseks Doha kaubandusläbirääkimiste voorus;
3. soovitab tugevdada reguleerivate finantsasutuste vahel dialoogi ja koostööd, pidades silmas selliste eeskirjade vastuvõtmist, mis aitavad rohkem kaasa atlandiüleste turgude edendamisele ühelt poolt ning reguleerimislahknevuste vähendamisele teiselt poolt;
4. toetab investeeringute hõlbustamise meetmeid ning kõigi tõkete järkjärgulist kõrvaldamist atlandiülestelt investeeringutelt a) raamatupidamisstandardite lähendamise kaudu, b) võrdsete võimaluste loomise kaudu finantsturgudel, c) vastastikku õiglase konkurentsipoliitika kaudu ning d) siiani kehtivate protektsionistlike meetmete järkjärgulise kaotamise kaudu teatavates sektorites; seab kahtluse alla säilinud omandiõiguse piirangud USAs, eelkõige kaitse- ja lennundusvaldkonnas, ning toetab USA välisinvesteeringute komisjoni (US Committee on Foreign Investments) reformimist; nõuab, et komisjon koostaks uurimuse siseturul esinevatest tõketest ettevõtete ülevõtmisele, mis seavad ELi võrreldes USA omandajatega ebasoodsamasse olukorda; palub komisjoni tagada, et ELis kehtivaid omandiõiguse piiranguid ei saaks kasutada argumendina USA piirangute säilitamiseks;
5. nõuab raamatupidamisstandardite vastastikust tunnustamist ja sellele järgnevat järkjärgulist lähendamist usaldusväärse regulatiivse järelevalve all, et ettevõtted saaksid mõlemal turul kasutada ühtset standardit ja et vähendada noteerimiskulusid; palub aga komisjonil USA eelistamise vältimiseks jälgida hoolikalt Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu ja (USA) Finantsarvestuse Standardite Nõukogu täieliku vastavuse rakendusplaani;
6. nõuab konkurentsipoliitika ühise atlandiülese raamistiku loomist, mis parandab täitetoimingute kooskõlastamist ja hõlbustab konfidentsiaalset teabevahetust; rõhutab, et konkurentsieeskirjade võrdne kohaldamine mõlemal pool Atlandi ookeani, olenemata firmade asutamisriigist, on konkurentsivõimelise ja ühtse atlandiülese turu loomiseks hädavajalik;
7. toetab avalike hangete turu avamise osas ELi ja USA vahelise koostöö tugevdamist WTO raames; rõhutab, et võrdsete konkurentsitingimuste vastuvõtmine nimetatud sektoris loob uusi võimalusi ELi ettevõtjatele ja eriti VKEdele;
8. nõuab finantsturgude reguleerimise alase dialoogi tugevdamist atlandiüleste finantsteenuste küsimuste poliitika läbivaatamise kaudu kaks korda aastas Euroopa Parlamendi, komisjoni, USA asjaomaste asutuste ning USA Kongressi asjaomaste majanduskomisjonide vahel, mis toimub enne ja pärast ELi ja USA iga-aastast tippkohtumist; tunnustab valdkonna esindajate nagu Tuletisväärtpaberite ja Optsioonide Assotsiatsiooni (Futures and Options Association) seni tehtud tööd;
9. on kindlalt vastu USA tegevusele Baseli II kapitalinõudeid käsitleva lepingu täitmise edasilükkamisel ning kutsub USAd üles oma kohustusi täitma, et luua pankadele üle maailma võrdsed võimalused; usub, et erinevad lähenemisviisid võivad takistada USA filiaalidega Euroopa pankadel moodustada integreeritud riskihaldussüsteeme;
10. väljendab rahulolematust selle üle, et ELi edasikindlustusandjad USAs peavad andma riskidele täieliku tagatise , seistes silmitsi väga diskrimineerivate riiklike eeskirjadega, milles nõutakse neilt oma vastutuse ülerahastamist, säilitades tagatiste ülemäärased tasemed (selliseid tagatise esitamise nõudeid ei kohaldata USAs tegutsevate USA akrediteeritud edasikindlustusandjate suhtes); palub USA pädevatel asutustel püüelda edasise atlandiülese vastastikuse tunnustamise ning ühtsete maksevõime- ja aruandlusnõuete poole;
11. nõuab kindlalt denoteerimiseeskirjade kiiret ühtlustamist USA aktsiaturgudel, mis praegu esitavad registrist lahkuda soovivatele ELi firmadele karme nõudmisi; tunneb heameelt USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni hiljutise ettepaneku üle pidada põhikriteeriumiks kauplemismahtu ja mitte aktsionäride arvu; ning palub komisjonil neid uusi suundumusi ELi huvide kaitse tagamiseks jälgida;
12. nõuab tihedat dialoogi Euroopa Keskpanga ja USA Föderaalreservi vahel ülemaailmsete raharingluse küsimuste ja finantsstabiilsuse asjus, et hoolitseda nii majandusblokkide kui ka maailmamajanduse vajaduste eest;
13. toetab meetmeid ettevõtlikkuse ja riskijulguse suurendamiseks ELis, mis tuginevad asjakohastele näidetele USA tugevatest külgedest selles valdkonnas;
14. usub ühtsemasse ettevõtete üldjuhtimise alasesse dialoogi ning äriühingute üldjuhtimist ja järelevalvet puudutavate nõudmiste ühtlustamisse, kusjuures näiteks tänu atlandiülese ettevõtete üldjuhtimise alase dialoogi parandamisele välditaks selliseid eksterritoriaalseid vahejuhtumeid nagu Sarbanes-Oxley seaduse kohaldamine; nõuab tihedamat ELi ja USA ühiskontrolli ülemaailmsete kõrge riskiastmega investeerimisfondide üle;
15. väljendab toetust ELi–USA tihedale koostööle rahapesuvastases töökonnas, et jätkata võitlust ettevõttesiseste ja finantspettuste, rahapesu ja terrorismi finantseerimise vastu, vältides samas tavapäraste äri- ja eratehingute tarbetut häirimist; nõuab ELi pankadele suuremat õiguskaitset USA patriotismiseaduse (US Patriot Act) eksterritoriaalsete mõjude eest;
16. palub komisjonil ajakohastada ELi hoiusemaksu direktiivi kohaldamist USA suhtes; kordab, et ta on vastu USA ettevõtete eksporditulude maksuvabastust käsitlevale seadusele (Foreign Sales Corporation Tax), mis on jäänud kehtima vaatamata WTO apellatsioonikogu negatiivsele otsusele.
MENETLUS
Pealkiri
Atlandiülesed majandussuhted
Menetluse number
2005/2082(INI)
Vastutav komisjon
INTA
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
ECON
9.6.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Gunnar Hökmark
4.7.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
10.10.2005
22.11.2005
23.1.2006
Vastuvõtmise kuupäev
20.2.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
27
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, David Casa, Jonathan Evans, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Wolf Klinz, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis, Karin Riis-Jørgensen, Dariusz Rosati, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Sahra Wagenknecht
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Harald Ettl, Klaus-Heiner Lehne, Thomas Mann, Diamanto Manolakou, Corien Wortmann-Kool
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
21.2.2006
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Atlandiülesed majandussuhted
( 2005/2082(INI) )
Arvamuse koostaja:
Lena Ek
ETTEPANEKUD
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. soovitab atlandiülese majanduspartnerluse tugevdamiseks kahte kriteeriumi: vastastikuse sõltuvuse indeksit poliitikavaldkondade tulemuslikkuse hindamiseks ja poliitikavahendeid globaliseerumise mõjudega toime tulemiseks;
2. on arvamusel, et eeskirjadepõhine lähenemine partnerlusele suurendab heaolu ja seda tuleks kasutada atlandiülest kaubandust, investeerimist ja tehnosiirdeid takistavate mittetariifsete tõkete kõrvaldamiseks;
3. toetab suuremat atlandiülest majanduslikku integratsiooni, mis põhineb Lissaboni strateegia kolmel sambal: majanduskasv ja uute töökohtade loomine, sotsiaalne ühtekuuluvus ning keskkondlikud kaalutlused, pannes erilist rõhku koostööle uurimis- ja arendustegevuse valdkonnas ning energiapoliitikale;
4. rõhutab vajadust vältida „allapoole” (s.t nõuete leevendamise suunas toimuvat) ühtlustamist atlandiülese eeskirju käsitleva koostöö osas, mis täiendavalt vähendab tarbijate usaldust tervishoiu ja ohutuse küsimustes; soovitab seetõttu tungivalt atlandiülese tarbijate dialoogi ning atlandiülese keskkonnadialoogi taaselustamist, et töötada välja parimaid tavasid, mis edendavad tarbijate tervist, ohutust ja keskkonnakaitset, hõlbustades sellega jätkusuutlikuma atlandiülese turu loomist;
5. arvab, et kavandatud indeks, Lissaboni strateegia kolm sammast ja eeskirjadepõhine lähenemine peaksid olema aluseks kõigile meetmetele, mida rakendatakse järgmistes valdkondades:
a) tuleks anda hinnang EÜ õigusaktidele, mis reguleerivad tööstussektoreid, mis on vastastikuses sõltuvuses oma USA partneritega, et seada sisse ühised tolliprotseduurid ning töötada välja mõlemale poolele vastuvõetavad turvameetmed ja tehnilised standardid;
b) tuleks tugevdada halduskoostööd tugevalt reguleeritud sektorites;
c) kiiremas korras tuleks tegeleda võltsimise ja intellektuaalomandi piraatlusega, viies kooskõlla ELi ja USA vastavad õigusaktid ning tugevdades koostööd intellektuaalomandi õiguste jõustamisel kolmandates riikides;
d) ettevõtete sotsiaalne ja keskkondlik vastutustunne peaks olema kooskõlas ettevõtete läbipaistvust suurendavate normide ja tavadega;
6. arvab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT) on tehnoloogiline läbimurre, ja nõuab seetõttu mitme ühise meetme rakendamist, et:
a) ergutada selliste oluliste tehnoloogiate nagu lairiba- raadiosagedusliku tuvastuse seadmete ja muude innovaatiliste tehnoloogiate arengut, pidades silmas koostalitlusvõimet;
b) muuta võrgustikke turvalisemaks ning hõlbustada teabevahetust, pöörates erilist tähelepanu rämpspostile;
c) tagada tihe koostöö „küberturvafirmade” vahel;
d) tegeleda rändluse (roaming) kallidusega;
7. julgustab VKEde osalusega atlandiüleste teadusuuringutealaste partnerluste loomist ja Euroopa teadlaste Euroopasse tagasipöördumist toetavate meetmete võtmist;
8. usub, et teadusuuringute ja tehnoloogia arengu seitsmes raamprogramm on ainulaadne võimalus anda läbipaistvusel põhinevat kannustavat toetust, et saada kasu järgmistest meetmetest:
a) määrata tähtsaimad uurimiskoostöö valdkonnad, et arendada välja uued atlandiülesed turud (nt nanotehnoloogia ja vesinikkütuseelement-tehnoloogiad);
b) ühine uurimistegevus kodanike turvalisusega seotud valdkondades ning keerukate võrgustiksüsteemide usaldusväärsuse ja infoühiskonna tehnoloogiate aluseks olevate infoinfrastruktuuride valdkonnas;
9. juhib tähelepanu sellele, et ELi ja USA jaoks on kasulik edendada koostööd teadus- ja arendustegevuse valdkonnas ning investeerimisprogrammide elluviimiseks näiteks järgmistes valdkondades:
a) maismaa-kiirtranspordi tehnoloogiad ning eelkõige uued eriti tõhusad massilise reisijateveo vahendid linnade arengu jaoks;
b) sünteetiliste kütuste ja elektriliste käiturite väljaarendamine sõidu- ja veoautode ja busside jaoks ning kütuseelementide kasutamine jne;
c) kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise uute tehnoloogiate väljaarendamine;
10. selles osas tuletab liikmesriikidele ja USAle meelde kohustust, mis on avaldatud mõlema osapoole 2003. aasta ühisdeklaratsioonis vesinikumajanduse edendamise kohta ning tervitab tehtud edusamme, aga arvab, et edasine koostöö on siiski vajalik;
11. arvab, et Euroopa kosmoseprogramm annab võimaluse ELi ja USA koostööks kosmose uurimisel:
a) edendades koostööd sellistes olulistes valdkondades nagu Maa jälgimine, satelliitnavigatsioon (Galileo ja GPS), elektrooniline side, kosmoseteadus ja -uurimine;
b) tegeledes hästi toimiva atlandiülese kosmosetööstuse turu loomist pidurdavate regulatiivsete tõketega;
c) kõrvaldades USA rahvusvahelise relvakaubanduse määrustest tulenevad asjatud piirangud ja liberaliseerides rahvusvahelist kanderakettide turgu;
12. arvab, et energiasektor esitab ühiseid väljakutseid nii ELile kui ka USAle ning ehkki mõlemad pooled eraldi on võtnud märkimisväärseid meetmeid, nõuab sektor vastastikku kasuliku lähenemist, mille eesmärgiks on:
a) töötada välja ühisstrateegia liigse fossiilsetest kütustest sõltuvuse vähendamiseks, edendades konkreetsete meetmete abil energiatõhusust, taastuvenergia kasutamist ja energiatarnete turvalisust nii energia- kui ka transpordisektoris;
b) töötada välja puhtad soojuse ja elektri koostootmise ning taastuvad tehnoloogiad (nt süsiniku kogumise ja ladustamise tehnoloogiad ning muud väikeste süsiniku heitkogustega tehnoloogiad);
c) julgustada USA-d ning tärkava majandusega uusindustriaalmaid nagu Hiina ja India pärast Kyoto protokolli lõppemist koostöös ELiga välja töötama meetmeid, et aidata kaasa pikaajalisele ja majanduslikult aktsepteeritavale heitkoguste piiramisele ning et reageerida kliimamuutusest tingitud kahjudele asjakohaselt, kulusid ja keskkonnaküsimusi arvesse võttes;
d) tunnustada tuumaenergia tähtsat rolli süsinikuvaba energiaga varustamisel ning jätkata ühist teadustööd nimetatud olulise tehnoloogia väljaarendamiseks viisil, mis võib edendada vesinikumajandust;
e) selle tulemusena töötada välja ühisstrateegia, mis on suunatud nii suure või kasvava energianõudlusega teistele riikidele kui ka tootjariikidele ning antud raamistikus teha ettepanek energiaga varustamisel tekkivate konfliktide lahendamiseks mõeldud lepitusmenetluse kohta;
13. tervitab ELi ja USA ühist tööprogrammi, millega viiakse ellu 2005. aasta juunis peetud ELi ja USA tippkohtumise majandusalgatus;
14. arvab, et 18. mail 1998 Londonis toimunud ELi ja USA tippkohtumisel kokku lepitud atlandiülene majanduspartnerlus ei ole täielik, kuna sellel puudub institutsiooniline struktuur; teeb seetõttu ettepaneku luua iseseisev ELi ja USA arbitraažiorgan, kelle ülesandeks oleks kaubandusvaidluste lahendamine, õõnestamata sellega seotud WTO pädevusi, ja vastutusküsimustega tegeleva kompensatsioonimehhanismi haldamine.
MENETLUS
Pealkiri
Atlandiülesed majandussuhted
Menetluse number
2005/2082(INI)
Vastutav komisjon
TRADE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
ITRE 9.6.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Lena Ek 14.7.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
11.10.2005
29.11.2005
24.1.2006
21.2.2006
Vastuvõtmise kuupäev
21.2.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
41
3
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Den Dover, Lena Ek, Adam Gierek, Norbert Glante, Umberto Guidoni, András Gyürk, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Vincenzo Lavarra, Pia Elda Locatelli, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Jean-Pierre Audy, María del Pilar Ayuso González, Ivo Belet, Dorette Corbey, Françoise Grossetête, Matthias Groote, Edit Herczog, Mieczysław Edmund Janowski, Lambert van Nistelrooij, Vittorio Prodi, Peter Skinner
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
24.3.2006
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Atlandiülesed majandussuhted
( 2005/2082(INI) )
Arvamuse koostaja:
Bill Newton Dunn
ETTEPANEKUD
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
A. arvestades, et EL ja USA esindavad maailma suurimat kaubavahetuse ja teenuskaubanduse kahepoolset partnerlust, mille väärtus 2003. aastal oli enam kui 600 miljardit eurot ning arvestades, et 14 miljoni töötaja töökohad Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides sõltuvad atlandiülestest kaubandussidemetest;
B. arvestades, et enam kui pool Euroopa Liidu otsestest välisinvesteeringutest läheb Ameerika Ühendriikidesse, samas kui enamik Ameerika Ühendriikide otsestest välisinvesteeringutest läheb Euroopa Liitu; arvestades, et investeeringuvood ELi ja USA vahel on palju suuremad kui investeeringuvood madalama palgatasemega turgudesse;
C. võttes arvesse, et atlandiülesel turul tegutsevad tütarettevõtjad on olulised maailmaturul ja kohalikul turul osalemiseks ning sellest tuleneva mitmekordse kasu saamiseks;
D. arvestades, et madalamate tollitõketega täielikult integreeritud atlandiülene majandus võib põhjustada SKT kasvu nii Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopas ning see võib aidata tõsta tööhõivet;
E. arvestades, et kummalgi pool Atlandi ookeani asuval kahel maailma võimsaimal majandusel on ka erikohustused seoses teiste, eelkõige kõige vaesemate riikide vajaduste rahuldamisega, ning seetõttu peaksid nad tegema harmoonilist koostööd mitte ainult oma kahepoolsete suhete huvides, vaid ka selleks, et rahuldada rahvusvahelise kogukonna teiste rahvaste ja ühiskondade vajadusi;
F. arvestades, et meie tehnoloogia- ja infoühiskondadele omased kiirenevad muutused eeldavad ELilt suuremaid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid pingutusi teadus- ja tehnoloogiauuringute sektoris, et ületada “tehnoloogiline lõhe”, mis teda vastavast ameerika sektorist eraldab, tagades sellega kahepoolse kaubanduse võrdsuseks sobivad tingimused;
G. arvestades, et atlandiülestel majandussuhetel on oluline mõju ELi majanduspoliitika kujundamisele ning sotsiaal-majanduslikele mudelitele ja selle tulemusena siseturu toimimisele;
H. arvestades, et atlandiüleste majandussuhete tugevdamine võib anda otsustava panuse Lissaboni eesmärkide saavutamiseks;
I. arvestades, et suurema majanduskasvu ja töökohtade loomise saavutamiseks on vaja kaotada olemasolevad tõkked, mis on paljudel juhtudel tingitud ülereguleerimisest;
J. arvestades, et atlandiüleste partnerite vahelised erimeelsused vaidlusalustes küsimustes hõlmavad vähem kui kahte protsenti atlandiülesest kaubandusest;
K. arvestades, et atlandiüleste kaubandussuhete peamised tõkked on reguleerimise tasandil;
L. arvestades, et tarbijatel mõlemal pool Atlandi ookeani on samad huvid ja mured, s.o ohutud ja tervislikud tooted, õiglased ja läbipaistvad turureeglid ning kulutustele vastavat tulu pakkuv konkurentsikeskkond;
M. arvestades, et Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelisi majandussuhteid pidurdavad spetsifikatsioonide erinevused, mis tegelikkuses takistavad mõlemat poolt oma tööstustoodangut eksportimast,
1. nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu teeksid kõik neist oleneva, et aidata kaasa ELi ja USA vaheliste majandussuhete parandamisele, uurides võimalusi, kuidas vähendada regulatiivseid, kaubandus- ja investeerimisalaseid tõkkeid ning tagada samas, et need vahendid ei ole vastuolus teatavate põhisaavutustega seoses sotsiaalse õigustiku, töösuhete ja keskkonna tasakaaluga ega õõnesta neid;
2. kutsub komisjoni üles tegema oma USA partneritega tihedat koostööd võrdsete võimaluste loomiseks atlandiülesel turul, eelkõige teenuste alal;
3. kutsub komisjoni üles tõhustama koostööd reguleerivate asutuste vahel, nagu sätestati 2004. aasta ELi ja USA eeskirju käsitleva koostöö ja läbipaistvuse tegevuskavas, milles pakuti välja selge ajakava ühismeetmete ja -projektide jaoks;
4. usub, et vastastikuse tunnustamise klausli olemasolu on ELi ja USA majandussuhete edendamiseks väga tähtis;
5. rõhutab atlandiüleste suhete raames andmekaitse küsimustele keskendumise tähtsust; arvestades andmekaitse puudumist atlandiülese teabevahetuse teatud aspektide puhul, on asjakohane hinnata neid valdkondi, kus teabevahetus kolmandate riikidega näib hästi toimivat (nagu programmi Safe Harbor põhimõtted), et levitada edukaid lahendusi ka teistesse valdkondadesse;
6. rõhutab kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise rakendamise tähtsust ning kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi vastastikuse tunnustamise kokkulepete sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel tihedas koostöös asjaomaste pädevate asutuste ning vastavate kutseorganisatsioonide ja -liitudega; teeb ettepaneku pöörata tähelepanu nende organite kaudu vajaliku asjakohase teabe jagamisele nii ELi spetsialistidele, kes soovivad töötada USAs, kui ka ELi tööle saabuvatele USA spetsialistidele;
7. kutsub sidusrühmi mõlemal pool Atlandi ookeani üles suurendama jõupingutusi, et viia GATSi raames toimuvad avalike hangete alased läbirääkimised positiivse tulemuseni, avades vastastikku järk-järgult avalike hangete turud, soodustades sellega tihedama konkurentsiga keskkonda ja luues uusi ärivõimalusi; nõuab samuti sobivate lisameetmete kavandamist, mis parandaksid vastastikust (sealhulgas elektroonilist) juurdepääsu pakkumiskutsetele;
8. nõuab mõlemalt poolelt konkurentsistandardite ühtse kohaldamise kooskõlastamist, et hõlbustada atlandiülese turu loomist;
9. kutsub ELi ja USA õigusloojaid süvendama kõigil tasanditel parimate tavade vahetamist tarbijakaitse küsimustes ja koordineerima oma meetmeid, kasutades olemasolevaid ja juba töötavaid kanaleid, nagu näiteks atlandiülene tarbijatevaheline dialoog;
10. rõhutab ühtsete tolliprotseduuride sisseseadmise tähtsust koos vastastikku tunnustatavate turvaprotseduuride ja -standarditega ning tihedat koostööd võitluses intellektuaalomandiga seotud piraatluse ja võltsimise vastu;
11. juhib tähelepanu sellele, et USAsse sisenemisel on erinevate liikmesriikide kodanikele kehtestatud erinevad nõuded ning nõuab vajalike meetmete võtmist, et tagada soodustingimuste, nagu lühiajalise viisa nõudest vabastamine, laienemine kõigi ELi liimesriikide kõigile kodanikele;
12. toetab komisjoni ettepanekut, et mõlemad partnerid peaksid kaaluma võimalust kehtestada “usaldusväärse reisija” staatus, mis vastaks turvaprotseduuride nõuetele, kuid muudaks reisimise kahe poole vahel lihtsamaks;
13. kutsub komisjoni ja liikmesriike töötama välja selget tegevuskava atlandiülese turu loomiseks ja kasutama rohkem ära atlandiülese äridialoogi foorumit;
14. kutsub mõlemat osapoolt üles looma liberaliseerimiseks ja mittetariifsete (eriti reguleerimisest tulenevate) tõkete kaotamiseks vastavat raamistikku, et luua tõketevaba atlandiülene turg;
15. kutsub õigusloojaid ja reguleerivaid asutusi mõlemal pool Atlandi ookeani üles töötama välja paremat kooskõlastamiskorda, et kehtestada „varajase hoiatamise mehhanism”, mis tuvastaks võimalikud kaubanduskonfliktid ja lahendaks need võimalikult kiiresti ning lahendaks nii majandus- kui ka keskkonnaalased vaidlused võimalikult varases järgus;
16.
Atlandiülese integreeritud turu saavutamise eesmärgil nõuab atlandiülese partnerluse parlamentaarse mõõtme tugevdamist, et muuta atlandiülene õigusloojate dialoog pidevaks dialoogiks, mis kaasatakse ja integreeritakse täielikult ELi ja USA iga-aastaste tippkohtumiste aruteludesse, et tihendada sidemeid õigusloojate vahel Atlandi ookeani mõlemal kaldal;
17. arvab, et on viimane aeg Euroopa Parlamendi alalise kontaktbüroo avamiseks Washingtonis, kuna see omaks keskset tähtsust kontaktide tugevdamisel ühelt poolt Euroopa Parlamendi ja atlandiülese õigusloojate dialoogi ning teiselt poolt USA Kongressi vahel.
MENETLUS
Pealkiri
Atlandiülesed majandussuhted
Menetluse number
2005/2082(INI)
Vastutav komisjon
INTA
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
IMCO 9.6.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
ei
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Bill Newton Dunn 11.7.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
21.11.2005.
30.1.2006
21.3.2006
Vastuvõtmise kuupäev
21.3.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
27
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Charlotte Cederschiöld, Mia De Vits, Janelly Fourtou, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Anna Hedh, Edit Herczog, Pierre Jonckheer, Henrik Dam Kristensen, Kurt Lechner, Lasse Lehtinen, Arlene McCarthy, Toine Manders, Manuel Medina Ortega, Bill Newton Dunn, Zita Pleštinská, Giovanni Rivera, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Andreas Schwab, Eva-Britt Svensson, József Szájer, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler, Glenis Willmott
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Šarūnas Birutis, Joel Hasse Ferreira, Gisela Kallenbach, Joseph Muscat
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
31.1.2006
TRANSPORDI- JA TURISMIKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Atlandiülesed majandussuhted
( 2005/2082(INI)
Arvamuse koostaja:
Stanisław Jałowiecki
ETTEPANEKUD
Transpordi- ja turismikomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
– võttes arvesse oma 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni atlandiüleste suhete kohta
P6_TA(2005)0007 . ja 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Washingtoni DCs 20. juunil 2005 toimuva ELi–USA tippkohtumise edukuse tagamise kohta
P6_TA(2005)0238 . ;
– võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahelises koostöös seni saavutatud tulemusi, mida on analüüsitud uue atlandiülese tegevuskava kümnenda aastapäeva puhul koostatud sõltumatus aruandes,
A. arvestades, et käesoleva arvamuse eesmärk ei ole mitte niivõrd analüüsida ja hinnata ELi ja USA vahelist koostööd, vaid pigem hinnata kasutatud koostöövormide ja -meetodite tulemuslikkust;
B. arvestades, et varasemates resolutsioonides atlandiüleste suhete kohta on juba mitmeid kordi – viimati 9.juuni 2005. aasta resolutsioonis – viidatud konkreetsele vajadusele atlandiülese õhutranspordi alase lepingu järele,
1. märgib, et ELi ja USA ees seisvad ülemaailmsed väljakutsed muudavad vajalikuks pooltevahelise koostöö edasise intensiivistamise, keskendudes nendele valdkondadele, mis tugevdavad ELi ja USA juhtivat rolli maailmas;
2. on arvamusel, et kuna kaubandus ja turism on ülitähtsad mõlemale poolele, peab 2007. aastal sõlmitav atlandiülene partnerlusleping tingimata sisaldama eraldi transpordipoliitika peatükki, ja et lisaks sellele tuleks viivitamatult sõlmida ulatuslik atlandiülene õhutranspordi alane leping;
3. leiab, et transpordisektoris väljaspool traditsioonilisi transpordialaseid suhteid tehtavat koostööd saab kujundada tõhusamalt uutes valdkondades (nagu näiteks Galileo), mida ei reguleeri iganenud õigusnormid;
4. tunnistab vajadust hõlbustada turismi ELi ja USA vahel, mis võib muu hulgas Euroopa ja Ameerika Ühendriikide rahvaid üksteisele lähendada;
5. rõhutab, et hoolimata mõnikord tehtud ettepanekutest ei vaja atlandiülesed suhted uusi ja revolutsioonilisi algatusi atlandiülese lepingu kujul, vaid neid on võimalik korraldada, muutes olemasolevaid õigusakte, eelkõige nüüdseks kümne aasta vanust uut atlandiülest tegevuskava, mis tuleks muuta atlandiüleseks partnerluskokkuleppeks koos eraldi transpordi peatükiga, mida täiendaksid tippkohtumised, kohtumised USA Kongressi ja Euroopa Parlamendi transpordi eest vastutavate komisjonide liikmete vahel, kohtumised USA transpordiministri ning Euroopa Komisjoni pädeva voliniku ja komisjoni ametnike vahel, ning koostöö lennundusohutuse eest vastutavate asutuste ja föderaalvalitsuse asjaomaste asutuste vahel;
6. rõhutab, et pikaajalises plaanis tuleks koostööd USA Kongressi ja Euroopa Parlamendi vahel tõhustada ning sellest peaks kujunema jätkuv dialoog atlandiülese assamblee raames;
7. leiab, et kuigi osa raskustest läbirääkimiste pidamisel lõpliku ELi ja USA vahelise õhutranspordi alase lepingu sõlmimiseks võib kirjutada USA valitsuse arvele, kes püüab lahendada tõeliselt tähtsaid probleeme siiski kahepoolsete kontaktide abil, võib sarnast hoiakut täheldada ka mõne liikmesriigi puhul; usub, et seetõttu on tarvis ühtlustada tegevus ELi piires, kuna välissuhete edu sõltub põhiliselt ühtlustamisest, mis kooskõlastab meie erinevad seisukohad (mida on näidanud näiteks Galileo ja GSM).
MENETLUS
Pealkiri
Atlandiülesed majandussuhted
Menetluse number
2005/2082(INI)
Vastutav komisjon
INTA
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
TRAN 9.6.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Stanisław Jałowiecki 1.7.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
11.10.2005
23.1.2006
Vastuvõtmise kuupäev
24.1.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
34
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Philip Bradbourn, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Christine De Veyrac, Arūnas Degutis, Armando Dionisi, Saïd El Khadraoui, Emanuel Jardim Fernandes, Roland Gewalt, Mathieu Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Eva Lichtenberger, Erik Meijer, Michael Henry Nattrass, Seán Ó Neachtain, Janusz Onyszkiewicz, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Reinhard Rack, Renate Sommer, Marta Vincenzi, Corien Wortmann-Kool, Roberts Zīle
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Guy Bono, Elisabeth Jeggle, Anne E. Jensen, Rosa Miguélez Ramos, Jan Marinus Wiersma
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Zbigniew Zaleski
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
26.1.2006
KULTUURI- JA HARIDUSKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Atlandiülesed majandussuhted
( 2005/2082(INI) )
Arvamuse koostaja:
Marie-Hélène Descamps
ETTEPANEKUD
Kultuuri- ja hariduskomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. usub, et ühine kultuuriline päritolu võib aidata kaasa atlandiüleste suhete tugevnemisele ning soodustada partnerlust ja vastastikust mõistmist eurooplaste ja ameeriklaste vahel;
2. kutsub Euroopa ja Ameerika partnereid üles võtma vastastikuste majandussuhete juures arvesse kultuuri- ja haridussektori tähtsust ja eripära;
3. kutsub seepärast algatama atlandiülest kultuuri- (sealhulgas audiovisuaalse kultuuri) ja haridusdialoogi, mille abil soodustada pidevat heade tavade ja kogemuste vahetust ja mis võiks hõlmata eelkõige:
– võitlust piraatluse ja võltsingute vastu;
– paremate heli- ja audiovisuaalse materjali Interneti kaudu levitamiseks mõeldud seaduslike meetodite juurutamist ning nende vastavusse viimist autoriõiguste ja autoritasudega;
– üksteisemõistmise parandamiseks Ameerika ja Euroopa kinematograafilise pärandi tundmaõppimist, eelkõige Euroopa filmide tundmaõppimist Ameerikas, kus need on vähem levinud;
– meetmeid filmilevi paremaks tasakaalustamiseks ja kõlvatu konkurentsi või turgu valitseva seisundi kuritarvitamise ennetamiseks teatavatel Euroopa Liidu turgudel, ning kõigi Euroopa audiovisuaalsete toodete levitamisele USAs seatavate õiguslike või tegelike tõkete kõrvaldamist;
– sobivate mehhanismide loomist kahe maailmajao vahelise kultuuriturismi arendamiseks ja süvendamiseks;
4. kutsub nimetatud dialoogis haridusküsimuste puhul keskenduma eelkõige:
– kutsekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise edendamisele, eelkõige kunstiga seotud erialadel, et hõlbustada kultuuritegelaste liikuvust ning kunstnike ja näitlejate vahetust;
– teadusuuringute edendamisele ning ülikooliprofessorite, teadurite ja üliõpilaste vahetusele aladel, mis aitavad tugevdada Euroopa Liidu ja USA vahelisi majandus- ja teadussuhteid, võttes sealjuures eriti arvesse kahe maailmajao vahelist kõrg- ning kutseharidusalast koostööprogrammi
EÜT L71, 13.3.2001, lk 8 ;
– teadmistepõhise ühiskonna tähtsuse teadvustamisele ja elukestva õppe tõhustamisele;
5.
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 133 lõiget 5 ja artiklit 151 silmas pidades arvab, et audiovisuaalse sektori eriline iseloom nõuab atlandiüleste vahetuste puhul Euroopa Liidu kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse tunnustamist;
6. palub rakendada asjakohaseid meetmeid, mille abil kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 133 lõikega 6 ja artikli 151 lõikega 4 soodustada kultuurilist mitmekesisust ja tõhustada kultuurivahetust;
7. ergutab Euroopa Liidu institutsioone selgitama oma Ameerika partnerile liidu meetmeid UNESCO kultuuriliste väljendusvahendite mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni toetuseks.
MENETLUS
Pealkiri
Atlandiülesed majandussuhted
Menetluse number
2005/2082(INI)
Vastutav komisjon
INTA
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
CULT 9.6.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Marie-Hélène Descamps 16.6.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
23.11.2005
29.11.2005
Vastuvõtmise kuupäev
23.1.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
25
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Christopher Beazley, Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Luis Herrero-Tejedor, Bernat Joan i Marí, Manolis Mavrommatis, Doris Pack, Zdzisław Zbigniew Podkański, Christa Prets, Matteo Salvini, Pál Schmitt, Nikolaos Sifunakis, Hannu Takkula, Henri Weber, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Emine Bozkurt, Alejandro Cercas, Erna Hennicot-Schoepges, Catherine Trautmann, Jaroslav Zvěřina
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
MENETLUS
Pealkiri
ELi ja USA atlandiülesed majandussuhted
Menetluse number
2005/2082(INI)
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
INTA 9.6.2005
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
ECON 9.6.2005
AFET
9.6.2005
ITRE 9.6.2005
LIBE
9.6.2005
IMCO 9.6.2005
TRAN 9.6.2005
CULT 9.6.2005
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
AFET 28.6.2005
LIBE 7.7.2005
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Erika Mann 13.6.2005
Endine raportöör / Endised raportöörid
Arutamine parlamendikomisjonis
12.9.2005
23.11.2005
21.2.2006
Vastuvõtmise kuupäev
18.4.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
15 4 0
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Kader Arif, Jean-Pierre Audy, Enrique Barón Crespo, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Jacky Henin, Syed Kamall, Alain Lipietz, Erika Mann, Helmuth Markov, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Zbigniew Zaleski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Panagiotis Beglitis, Margrietus van den Berg, Albert Deß, Pierre Jonckheer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Paul Rübig
Esitamise kuupäev
20.4.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
