A6-0261/2009
8.4.2009
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele
(KOM(2009)0035 – C6‑0049/2009 – 2009/0010(COD))
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Raportöör:
Eugenijus Maldeikis
PE 423.742v01-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Märgitud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud teksti muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse muudetud tekst paksus kaldkirjas .
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida komisjoni ettepanekus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Välja jäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
eelarvekomisjonI ARVAMUS.......................................................................................14
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS..................................................................22
MENETLUS..............................................................................................................................27
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele
( KOM(2009)0035 – C6‑0049/2009 – 2009/0010(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2009)0035 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 156 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0049/2009 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi ( A6‑0261/2009 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. leiab, et õigusakti ettepanekus märgitud võrdlussumma saab olla mitmeaastase finantsraamistikuga kooskõlas üksnes juhul, kui kõnealune finantsraamistik läbi vaadatakse;
3. kordab oma soovi pidada nõukoguga läbirääkimisi, et leida võrdlussumma osas lahendus; tuletab meelde, et tuleb vältida igasugust rahaliste vahendite ümberpaigutamist, mis vähendaks teistele ELi poliitikavaldkondadele eraldatud rahalisi vahendeid ja mõjutaks neid valdkondi seega negatiivselt;
4. tuletab meelde, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse raames kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. punktiga 37;
5. tuletab meelde, et õigusloomeprotsessi saab lõpule viia alles siis, kui kava rahastamises on kokku lepitud;
6. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
7. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 13 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13 a) Juhul kui loetletud projektidele ei ole võimalik rahalist abi eraldada nende ebapiisava edenemise ja investeeringute ettevalmistatuse tõttu 2009. ja 2010. aastal, peaks komisjon hiljemalt 1. septembriks 2009 esitama uue ettepaneku energeetikaprojektide abikõlblikkus- ja valimiskriteeriumide kohta, eelkõige energiatõhususe (näiteks aruka energiakasutusega linnad) ja taastuvenergia valdkonnas, et suunata kasutamata rahalised vahendid ümber kõnealustele projektidele.
Komisjon peaks niisuguseid projekte hoolikalt jälgima, et võimaldada rahaliste vahendite võimalikult kiiret ümberjaotamist.
Selgitus
Juhul kui väljavalitud projektid ei ole kahe järgneva aasta jooksul investeerimiseks valmis, tuleks tagada, et nende projektide jaoks kavandatud rahalist abi oleks võimalik vabastada muude abikõlblike projektide jaoks, mis vastavad artikli 1 esimeses lõigus sätestatud kriteeriumidele.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 1 – kolmas a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Juhul kui teise lõigu punktides a, b ja c osutatud kehtestatud allprogrammid ja kindlaksmääratud projektid ei jõua 1. septembriks 2010 individuaalse juriidilise kohustuse etappi puudulikust projekti ettevalmistatusest tulenevalt, jaotatakse niisugustele projektidele eraldatud kasutamata rahalised vahendid ümber täiendavatele energiatõhususe (näiteks aruka energiakasutusega linnad) ja taastuvenergia valdkonna allprogrammidele ja projektidele.
Selgitus
Juhul kui väljavalitud projektid ei ole kahe järgneva aasta jooksul investeerimiseks valmis, tuleks tagada, et nende projektide jaoks kavandatud rahalist abi oleks võimalik vabastada muude abikõlblike projektide jaoks, mis vastavad artikli 1 esimeses lõigus sätestatud kriteeriumidele.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
EEPRi teostamiseks nähakse aastateks 2009 ja 2010 ette 3500 miljonit eurot, mis eraldatakse alljärgneval viisil:
1.
EEPRi teostamiseks nähakse 2009. ja 2010. aastaks ette xxxx miljonit eurot, mis eraldatakse alljärgneval viisil:
a) gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projektid: 1,750 miljonit eurot
a) gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projektid: xxxx miljonit eurot
b) avamere tuuleenergeetika projektid: 500 miljonit eurot
b) avamere tuuleenergeetika projektid: xxxx miljonit eurot
c) süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektid: 1 250 miljonit eurot.
c) süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektid: xxxx miljonit eurot.
1 a.
Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud projektide puhul võetakse individuaalsed juriidilised kohustused 2009. ja 2010. aasta eelarveliste kulukohustuste täitmiseks enne 1. septembrit 2010.
1 b.
Juhul kui projekt ei jõua investeerimisetappi ja ei suudeta võtta lõike 1 a kohast individuaalset juriidilist kohustust, suunatakse konkreetsele projektile reserveeritud rahalised vahendid viivitamatult ümber energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonna projektidele.
Hiljemalt 1. septembril 2009. aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku niisuguste abikõlblikkus- ja valimiskriteeriumide kohta, mida kohaldatakse energiatõhususe (näiteks aruka energiakasutusega linnad) ja taastuvenergia valdkonna projektide suhtes.
2.
Ettenähtud projekti osalise või täieliku teostamata jäämisega seoses vabastatud kulukohustuste assigneeringuid võib erandkorras ja hästi põhjendatud juhtudel teha taas kasutatavaks 2010. ja 2011. aastal, kui see on vajalik EEPRi eesmärkide saavutamiseks.
3.
Lõikes 2 märgitud eesmärgil vaatab komisjon iga eelarveaasta alguses eelmisel eelarveaastal vabastatud assigneeringud läbi ja hindab vajadustele tuginedes, kas assigneeringute taaskasutatavaks muutmine on vajalik.
Nimetatud hindamise alusel võib komisjon esitada eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohased ettepanekud iga eelarveaasta 15. veebruariks, märkides iga eelarvepunkti puhul ära nende assigneeringute taaskasutatavaks muutmise põhjused.
4.
Eelarvepädevad institutsioonid teevad komisjoni ettepanekute osas otsuse kuue nädala jooksul.
Kui nimetatud tähtajaks ei ole otsust tehtud, loetakse ettepanekud heakskiidetuks.
5.
Taaskasutatavaks tehtud kulukohustusi ei kanta järgmisesse perioodi üle.
Kulukohustustega seotud juriidilised kohustused, mis on tehtud taaskasutatavateks, sõlmitakse hiljemalt aasta n 31. detsembril.
Aasta n lõpus tühistab vastutav vahendite käsutaja taaskasutatavaks muudetud kulukohustuste kasutamata jäänud osaga seotud kulukohustused lõplikult.
Selgitus
Kohalikke ja piirkondlikke algatusi, mida on võimalik suhteliselt lihtsalt ja kiiresti teostada, tuleks samuti toetada.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti liikmesriikide loodud kontrolli-, juhtimis- ja järelevalvesüsteemidest.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 20
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Artikli 18 lõikes 2 osutatud pakkumiste konkursile saadetud pakkumiste hindamisel kohaldab komisjon järgmisi valikukriteeriume :
1.
Pakkumiste konkursile saadetud pakkumiste hindamisel kohaldab komisjon järgmisi lepingu sõlmimise kriteeriume :
a) lähenemisviisi usaldusväärsus ja tehniline õigsus ;
a) ettevalmistatus, st 2010. aasta lõpuks on pakkumine jõudnud investeerimisetappi ja on tehtud suuri kapitalikulutusi ;
b) projekti täieliku investeerimisetapi finantspaketi usaldusväärsus;
b) millisel määral on finantsvahenditele juurdepääsu puudumine põhjustanud viivitusi projekti elluviimisel.
c) projektiga ettenähtud tootmiskoht (-kohad) on kindlaks määratud, on saadud kõik vajalikud load ehitustöödeks ja käitamiseks ning on olemas strateegia nimetatud lubade kindlustamiseks.
2.
Artikli 18 lõikes 2 osutatud pakkumiste konkursile saadetud pakkumiste hindamisel kohaldab komisjon järgmisi lepingu sõlmimise kriteeriume:
a) taotletav toetussumma 1 tonni kogutava CO 2 kohta käitamise esimesel viiel aastal (kaal: 40 %);
b) projekti keerukus, kogu käitise sealhulgas sellekohase uurimistöö üldine innovaatilisus, abisaajate tõendatud valmidus levitada projektis kasutatud uudseid tehnilisi lahendusi teiste Euroopa käitajate hulgas vastavalt ühenduse õigusele ja eelkõige Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas ettenähtud eesmärkidel ja struktuurides (kaal: 40 %);
d) juhtimiskava usaldusväärsus ja õigsus, arvestades sealhulgas projektis esitatud teaduslikku, inseneri- ja tehnilist teavet ning andmeid, millega on dokumenteeritud, et esitatud põhimõtete alusel on võimalik saavutada projektis ettenähtud käitise töö alustamine 31. detsembriks 2015 (kaal: 20 %).
Selgitus
Määrusega tuleks selgesti ja ühemõtteliselt sätestada projektitaotluse rahastamiskava hindamiseks vajalikud elemendid.
Selle artikli üldine sõnastus ei tarvitse pakkuda Euroopa Komisjonile süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide väljavalimiseks asjakohast toetust.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 23
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Muu EEPRi abi ja muud rahastamisvahendid
Uuenduslike rahastamisvahendite kaudu osutatav EEPRi abi
1.
Osa ühenduse abist lisas loetletud projektidele võib anda asjakohase rahastamisvahendi toetamise teel Euroopa Investeerimispanga vahenditest .
Kõnealune toetus ei ületa 500 miljonit eurot.
1.
Osa ühenduse abist antakse asjakohase rahastamisvahendi toetamise teel , milleks on näiteks laen, tagatis, omakapital või muu finantstoode, mille on väljastanud Euroopa Investeerimispank (EIP), Euroopa Investeerimisfond (EIF) või muud avalikud finantsinstitutsioonid, mis annavad pikaajalisi laene, et toetada gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, energiatõhususe, taastuvenergia ja aruka energiakasutusega linnade projekte .
Kõnealuse toetuse suuruseks on 500 miljonit eurot.
Asjaomased finantsinstitutsioonid panustavad võrdväärse summa.
Ühenduse osalus laenutagamisvahendis või muus rahastamisvahendis, sealhulgas halduskuludes ja muudes abikõlblikes kuludes, piirdub ühenduse poolt kõnealusele rahastamisvahendile antava toetusega ning Euroopa Liidu eelarve suhtes ei jää kehtima edasisi kohustusi.
2.
Ühenduse osalus laenutagamisvahendis või muus rahastamisvahendis, sealhulgas halduskuludes ja muudes abikõlblikes kuludes, piirdub ühenduse poolt kõnealusele rahastamisvahendile antava toetusega ning Euroopa Liidu eelarve suhtes ei jää kehtima edasisi kohustusi.
Erilist tähelepanu pööratakse niisuguse rahastu väljatöötamisele EIPi poolt, mis sarnaselt riskijagamisrahastuga uurimis- ja arendusprojektide toetamiseks on töötatud välja käesolevas määruses esitatud energeetikaprojektide rahaliseks toetamiseks.
2.
Toimides artikli 28 lõikes 2 osutatud korras, teeb komisjon otsuse kõnealusele rahastamisvahendile antava EEPRi abi summa kohta.
Komisjon ja Euroopa Investeerimispank kirjutavad alla vastastikuse mõistmise memorandumile, milles täpsustatakse kõnealuse otsuse rakendamise tingimused ja meetodid.
3.
Komisjon , EIP , EIF ja muud avalikud finantsinstitutsioonid, mis annavad pikaajalisi laene, kirjutavad alla vastastikuse mõistmise memorandumile, milles täpsustatakse kõnealuste vahendite rakendamise tingimused ja meetodid.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 27 – lõige 2 a (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
2 a.
Komisjon hindab rangelt iga esitatud projekti finantsilisi näitajaid, et hoida ära ühenduse vahendite väärkasutust.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 29 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon viib läbi EEPRi vahe- ja lõpphindamise, et otsustada programmi panuse üle ühenduse energiapoliitika eesmärkide saavutamisse, samuti eraldiste kasutamise tõhususe üle.
1.
Komisjon viib läbi EEPRi vahe- ja lõpphindamise, et otsustada programmi panuse üle ühenduse energiapoliitika eesmärkide saavutamisse, samuti eraldiste kasutamise tõhususe üle.
Hindamise tulemused esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 29 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Hiljemalt 31. detsembriks 2009 edastab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimese niisuguste projektide läbivaatamise, mille jaoks on rahalisi vahendeid eraldatud või kasutatud.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 29 – lõige 3 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 b.
Komisjon viib 31. märtsiks 2010 läbi EEPRi täiendava hindamise, et hinnata assigneeringute tõhusust.
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 29 – lõige 3 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 c.
Niipea kui komisjon on tuvastanud, et teatud projekti ei saa rahastada, jaotab ta rahalised vahendid ümber energiatõhususe (näiteks aruka energiakasutusega linnad) või taastuvenergia projektidele.
Komisjon esitab pärast Euroopa Parlamendi teavitamist ja tema arvamuse arvessevõtmist ettepanekud vastavalt artiklitele 1 ja 3.
31.3.2009
eelarvekomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele
( KOM(2009)0035 – C6‑0049/2009 – 2009/0010(COD) )
Arvamuse koostaja:
Mario Mauro
LÜHISELGITUS
Ettepanek abikava kohta majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele on osa majanduse taastamise kavast, millega nähakse ette 30 miljardi euro (30 000 000 000 euro) eraldamine.
Ettepanek on seotud määruse ettepanekuga, mille eesmärk on maaelu arendamine ja maapiirkondade lairibainfrastruktuuri rakendamine.
Eraldiste kogusumma on 5 miljardit eurot, millest 3,5 miljardit on mõeldud energeetikasektorile ja 1,5 miljardit maaelu arenguks.
Nagu komisjon oma ettepanekus märkis, on ta „juba teinud ettepaneku muuta mitmeaastast finantsraamistikku (2007–2013) täiendavate vahendite kättesaadavaks tegemiseks rubriigi 1A all, pidades samas kinni eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes määratletud kogusummadest
KOM (2008)0859, 10.12.2008. . (...)
Komisjon teeb ettepaneku „kanda rubriigi 2 ülemmäära raames 2008. aastal mittevajalikud vahendid üle rubriigi 1A alla, selleks et rahastada kavandatud 3,5 miljardi euro ulatuses energeetikaprojekte (1,5 miljardit 2009. aastal ja 2,0 miljardit 2010. aastal)” .
Miljonites eurodes
Kulu liik
Jaotise nr
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
Kokku
Tegevuskulud
Kulukohustuste assigneeringud
8.1
A
1498,8
1998,8
3497,6
Maksete assigneeringud
B
75
1012
750
1024
362
212
62,6
3497,6
Võrdlussummas sisalduvad halduskulud
Tehniline ja haldusabi
8.2.4
C
1,2
1,2
2,4
VÕRDLUSSUMMA KOKKU
Kulukohustuste assigneeringud
a+c
1500
2000
3500
Maksete assigneeringud
b+c
76,2
1013,2
750
1024
362
212
62,6
3500
Arvamuse koostaja märgib, et on olemas täiendavad halduskulud väärtuses 18 miljonit eurot, mis ei ole võrdlussummasse lisatud, ning soovib, et komisjon selgitaks käesoleva ettepaneku halduskulusid.
Olenemata sellest, et 2008. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu toetas algatust, ei ole nõukogu veel kokkulepet saavutanud.
Eelarvekomisjon on juba korduvalt kinnitanud vajadust vaadata läbi mitmeaastane finantsraamistik.
Käesoleva määruse ettepanekuga luuakse programm nende energeetikasektori projektide rahastamiseks, mis võivad aidata kaasa majanduse taaselavnemisele, energia varustuskindlusele ja kasvuhooneefekti tekitavate gaaside vähendamisele.
Komisjoni esitatud abikõlblike projektide loetelu vaadati nõukogus läbi, et tulla vastu projektide kaasavamat loetelu nõudnud liikmesriikidele.
Arvamuse koostaja toetab komisjoni ettepanekut.
Olenemata ELi eelarvest antavast suurest toetusest, on sellisel projektil nii suur majanduslik ja elavdamisega seotud väärtus, et seda tuleks igal võimalikul moel jätkata.
Võttes arvesse komisjoni ettepaneku lisale tehtud muudatusi, mis esitati nõukogu eelarvekomitee 19. veebruari 2009. aasta koosolekul, ei oska arvamuse koostaja määrata programmi rahastamiseks vajalike eraldiste täpset summat.
Seoses aastateks 2009–2010 energeetikasektori projektide jaoks ettenähtud eraldiste allikaga tekib arvamuse koostajal küsimus, kuidas käituda kõnealuse allika puhul võimaliku riskiga, mida kujutab endast põllumajandustoodete hindade (nt piimahindade) terav langus tulevikus, mis nõuab põllumajandussektorile lühiajalises perspektiivis eraldiste tegemist.
Arvamuse projekti kirjutamise hetkel ei ole arvamuse koostaja andmetel veel saavutatud nõukogus konkreetseid kokkuleppeid, eriti seoses programmi jaoks ette nähtud lõpliku summaga.
Selles etapis on arusaadav, et otsuse tegemine on nüüd 19.–20. märtsil 2009. aastal toimuva Euroopa Ülemkogu kätes.
Teatavad muudatusettepanekud komisjoni ettepaneku kohta on tõenäoliselt võimalik juba esitada, pidades silmas, et läbirääkimiste eesmärk võib mõne päevaga muutuda.
Kavandatavad muudatusettepanekud puudutavad mitmeaastase finantsraamistiku võrdlussumma sobivust.
Arvamuse koostaja jagab komisjoni arvamust, et mitmeaastane finantsraamistik on vaja läbi vaadata, et leida krediidid, mis katavad energeetikaprojektide jaoks ette nähtud 3,5 miljardit eurot.
Arvamuse koostaja rõhutab ka vajadust mitte kõrvaldada rubriigist 2 kõikvõimalikke marginaale, sest põllumajandusturgude olukord on üpris ebastabiilne.
Ükski ELi poliitikavaldkond ei tohiks kannatada energeetikasektoris algatatavate projektide tõttu, vaid neid tuleb vajaduse korral rahastada.
Lisaks rõhutab arvamuse koostaja asjaolu, et läbirääkimistel nõukogus tuleb esitada selge, üldine ja üksikasjalik finantsalane ettepanek ning teave selle mis tahes mõjude kohta iga-aastasele eelarvele.
Seetõttu esitleb arvamuse koostaja muudatusettepanekut, milles tuletatakse meelde vajadust viidata eelarvemenetlusega seoses 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 38.
Ühes teises arvamuse koostaja esitatud muudatusettepanekus käsitletakse komisjoni kohustust teavitada parlamenti hindamisest, mille komisjon esitab iga eelarveaasta alguses, et teha ettepanek selle kohta, kas ettenähtud krediitidega seotud vabastatud assigneeringud tuleks muuta programmi jaoks taaskasutatavaks.
Lõpuks esitab arvamuse koostaja muudatusettepaneku, milles ta kutsub komisjoni üles teavitama parlamenti liikmesriikide loodud ja üksnes komisjonile teada antud kontrolli-, juhtimis- ja järelevalvesüsteemidest.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval tööstuse-, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 a (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 a. leiab, et õigusakti ettepanekus märgitud võrdlussumma saab olla mitmeaastase finantsraamistikuga kooskõlas üksnes juhul, kui kõnealune finantsraamistik läbi vaadatakse;
Muudatusettepanek
2
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 b (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 b. kordab oma soovi pidada nõukoguga läbirääkimisi, et leida võrdlussumma osas lahendus; tuletab meelde, et tuleb vältida igasugust rahaliste vahendite ümberpaigutamist, mis vähendaks teistele ELi poliitikavaldkondadele eraldatud rahalisi vahendeid ja mõjutaks neid valdkondi seega negatiivselt;
Muudatusettepanek
3
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 c (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 c. tuletab meelde, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse raames kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 37;
Muudatusettepanek
4
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 d (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 d. tuletab meelde, et õigusloomeprotsessi saab lõpule viia alles siis, kui kava rahastamises on kokku lepitud;
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
EEPRi teostamiseks nähakse aastateks 2009 ja 2010 ette 3500 miljonit eurot, mis eraldatakse alljärgneval viisil:
1.
EEPRi teostamiseks nähakse aastateks 2009 ja 2010 ette XXX miljonit eurot, mis eraldatakse alljärgneval viisil:
a) gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projektid: 1 750 miljonit eurot
(a) gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projektid: XXX miljonit eurot
b) avamere tuuleenergeetika projektid: 500 miljonit eurot
(b) avamere tuuleenergeetika projektid: XXX miljonit eurot
c) süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektid: 1 250 miljonit eurot.
(c) süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektid: XXX miljonit eurot
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Ettenähtud projekti osalise või täieliku teostamata jäämisega seoses vabastatud kulukohustuste assigneeringuid võib erandkorras ja hästi põhjendatud juhtudel teha taas kasutatavaks 2010. ja 2011. aastal, kui see on vajalik EEPRi eesmärkide saavutamiseks.
2.
Ettenähtud projekti osalise või täieliku teostamata jäämisega seoses vabastatud kulukohustuste assigneeringuid võib erandkorras ja hästi põhjendatud juhtudel teha taas kasutatavaks järgmisel aastal – vastavalt 2010. ja 2011. aastal – , kui see on vajalik EEPRi eesmärkide saavutamiseks.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Lõikes 2 märgitud eesmärgil vaatab komisjon iga eelarveaasta alguses eelmisel eelarveaastal vabastatud assigneeringud läbi ja hindab vajadustele tuginedes, kas assigneeringute taaskasutatavaks muutmine on vajalik.
Nimetatud hindamise alusel võib komisjon esitada eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohased ettepanekud iga eelarveaasta 15. veebruariks, märkides iga eelarvepunkti puhul ära nende assigneeringute taaskasutatavaks muutmise põhjused.
3.
Lõikes 2 märgitud eesmärgil vaatab komisjon iga eelarveaasta alguses eelmisel eelarveaastal vabastatud assigneeringud läbi ja hindab vajadustele tuginedes, kas assigneeringute taaskasutatavaks muutmine on vajalik.
Nimetatud hindamise alusel , mis esitatakse eelarvepädevale institutsioonile, võib komisjon esitada eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohased ettepanekud iga eelarveaasta 15. veebruariks, märkides iga eelarvepunkti puhul ära nende assigneeringute taaskasutatavaks muutmise põhjused.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti liikmesriikide loodud kontrolli-, juhtimis- ja järelevalvesüsteemidest.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 27 – lõige 2 a (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
2 a.
Komisjon hindab rangelt iga esitatud projekti finantsilisi näitajaid, et hoida ära ühenduse vahendite väärkasutust.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 29 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon viib läbi EEPRi vahe- ja lõpphindamise, et otsustada programmi panuse üle ühenduse energiapoliitika eesmärkide saavutamisse, samuti eraldiste kasutamise tõhususe üle.
1.
Komisjon viib läbi EEPRi vahe- ja lõpphindamise, et otsustada programmi panuse üle ühenduse energiapoliitika eesmärkide saavutamisse, samuti eraldiste kasutamise tõhususe üle.
Hindamise tulemused esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele.
MENETLUS
Pealkiri
Abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele
Viited
KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
19.2.2009
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Mario Mauro
10.2.2009
Arutamine parlamendikomisjonis
11.3.2009
30.3.2009
Vastuvõtmise kuupäev
30.3.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
17
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Laima Liucija Andrikienė, Richard James Ashworth, Reimer Böge, Simon Busuttil, Paulo Casaca, Szabolcs Fazakas, Salvador Garriga Polledo, Ingeborg Gräßle, Catherine Guy-Quint, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Gérard Onesta, Nina Škottová, László Surján, Gary Titley
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Călin Cătălin Chiriţă
30.3.2009
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele
( KOM(2009)0035 – C6‑0049/2009 – 2009/0010(COD) )
Arvamuse koostaja:
Rumiana Jeleva app
LÜHISELGITUS
Ø Sissejuhatus
Euroopa Komisjoni ettepanekus käsitletakse kahte poliitikavaldkonda – majandust ja energiajulgeolekut.
Meetmete viivitamata võtmise poolt räägib vajadus reageerida Euroopa Ülemkogu üleskutsele, selleks et komisjon esitaks Euroopa majanduse stimuleerimiseks konkreetsete projektide loetelu
Euroopa Ülemkogu kohtumine 11.–12. detsembril 2008. , kusjuures arvesse võetaks nii vajadust tagada piisav geograafiline tasakaal kui ka suutlikkust neid kiiresti rakendada.
Paralleelselt finantskriisi ja ülemaailmse majanduslangusega on Euroopale tõsist mõju avaldanud toornafta hinna tohutu kontrollimatu kõikumine ning Venemaa gaasitarnete tõsised ja korduvad katkestused.
Lisaks on Euroopa märkinud selget vajadust tagada, et majanduslangusele vaatamata jätkuks investeerimine taastuvate energiaallikate arendamisse ja kasutamisse tempos, mis vastab püstitatud ambitsioonidele.
Sellest tulenevalt on komisjoni investeerimisalane ettepanek rajatud kolmele sambale, nimelt:
v gaasi- ja elektrivõrkude ühendamine;
v süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine;
v avamere tuuleenergia projektid.
Käesolevas ettepanekus visandatakse seega finantsabi andmise kord ja meetodid, et stimuleerida investeerimist Euroopa integreeritud energiavõrgu loomisse, mis suudaks tagada parema energiavarustuskindluse, edendades samal ajal ühenduse poliitikat vähendada kasvuhoonegaaside heidet.
Üleeuroopalise ühendatud energiavõrgu loomine ei ole uus ettevõtmine.
Euroopa Liit finantseerib juba Euroopale huvi pakkuvaid elektri ja gaasi edastamise infrastruktuuri projekte.
Umbes 25 miljoni euro suurune aastaeelarve kulub peamiselt teostatavusuuringute tegemisele.
Enamik projekte on piiriülesed või mõjutavad mitut ELi liikmesriiki.
Käesolevat ettepanekut tuleb käsitada täiendusena sellele kavale, mis sobib ilusasti praegusesse ELi energiapoliitikasse.
Ø Energiajulgeolek ja energiavarustuse mitmekesisus ning süsiniku heite reguleerimine
Süsiniku heite reguleerimine ja alternatiivsete taastuvenergiaallikate arendamine on kõikide Euroopa poliitikate keskne küsimus.
Kõikidel valitsemistasanditel realistlikke, kiireid ja tõhusaid meetmeid võtmata ei ole liit suuteline täitma endale püstitatud eesmärke vähendada süsiniku heidet aastaks 2020 ja tagada majanduslanguse puhul oma energiasektorile domineeriv positsioon maailmaturu konkurentsis.
Põgus pilk energiaallikate jaotusele kogu Euroopa Liidus näitab selgelt, et lähitulevikus on kivisüsi ja kivisöe saadused jätkuvalt peamised energiaallikad elektrienergia ja terase tootmiseks.
Praegu tuleb 20 % ELi süsinikdioksiidi heitest kivisöejõujaamadest ja Euroopa energiatööstus kavatseb ette näha 40 uue kivisöejõujaama ehitamise järgmise viie aasta jooksul
Allikas: Climate Action. .
Pidades silmas, et see võimalus on tõenäoline, ei ole süsinikdioksiidi säilitamise tehnoloogia mitte üksnes valikuvõimalus, vaid realistlik ja absoluutne vajadus.
Loomulikult ei tule elektrienergiat säästlikumalt toota võimaldavate tehnoloogiate, nagu tuule- ja päikeseenergia, arendamist mitte ainult jätkata, vaid ka kiirendada, ning igati tuleb soodustada niisuguseid projekte, mille puhul on kindlaks tehtud, et nad on kõige tõenäolisemalt lühikeses või keskmises perspektiivis edukalt rakendatavad.
Siiski tuleks ette näha, et nende tehnoloogiate abil suudetakse rahuldada liidu kogu energiavajadus vastavalt ettenähtud ajakavale.
Euroopa Liit peab enda huvides kasutama kõiki võimalikke energiatootmistehnoloogiaid.
Käesolev komisjoni ettepanek on kiire reageerimine vajadusele energiapoliitikat kohandada ja koordineerida, et võtta arvesse praeguse aja võimalusi.
Ülemaailmsed ning kohalikud majandus- ja finantstingimused ei soodusta kaugeltki investeeringute suurendamist energiaalastesse uuringutesse ja infrastruktuuriprojektidesse.
Kogu Euroopa Liidu energiavarustuskindluse tagamine tulevikus nõuab riiklike energiavarude üldist taset, samuti võimalust teha energiaallikad kättesaadavaks kohtades ja piirkondades, kus on mingil põhjusel probleeme energia tarnimise või kättesaadavusega.
Sellisest seisukohast vaadatuna ning selleks, et hoida ära energiapuudus, millega teatavad liikmesriigid on lähiminevikus korduvalt kokku puutunud, tuleb viivitamata võtta meetmeid, et toetada investeerimist energiavõrkude ühendamisse.
Seega käesoleva algatusega Euroopa Liit mitte ainult ei kiirenda energiavarustuskindlusega lähedalt seotud projektide arendamist, vaid ka töökohtade loomist ja säilitamist kõrgelt spetsialiseeritud ja tehniliselt arenenud tööstusharudes, mis on elulise tähtsusega kõikide Euroopa piirkondade jaoks.
Ø ELi energiavarustuse geopoliitilised aspektid
EL on maailma ühe suurima nafta, gaasi ja kivisöe importijana tähtis osaleja rahvusvahelisel energiaturul
Allikas: EurActiv. , kuid tema sõltuvus imporditud energiatarnetest suureneb järgmise 20 aasta jooksul eksponentsiaalselt.
Euroopa Komisjoni hinnangul
Roheline raamat energiavarustuskindluse kohta, november 2000. suureneb ELi energiasõltuvus 50 %-lt 2000. aastal 70 %-le 2030. aastal, kui mingeid meetmeid ei võeta.
ELi peamised gaasiga varustajad on Venemaa (30 %), Alžeeria (25 %) ja Norra (25 %), samas kui sõltuvus Venemaa allikatest suureneb prognooside kohaselt 2030. aastaks 80 %-ni.
Ajaloolistel ja geograafilistel põhjustel on need liikmesriigid, mis kuulusid varem Nõukogude Liidu mõjusfääri, kõige haavatavamad ebajärjekindluse puhul, mida Venemaa ilmutab lepingutingimuste järgimisel
Vt 2006. ja 2009. aasta talvel mõju Bulgaariale, Rumeeniale ja Ungarile. .
Samas kui ebakindlad gaasitarned on olnud esiuudis kogu Euroopas, nähakse ette kahekordistada Euroopa Liidu sõltuvust Lähis-Idast pärit nafta impordist järgmise kahekümne aasta jooksul, kusjuures importida tuleb ka 66 % ELile vajaminevast kivisöest.
Nagu Euroopa Komisjon rohelises raamatus „Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks” rõhutab, kahjustab majandust 27 eraldiseisva energiapoliitika olemasolu, mille raames liikmesriigid peavad läbirääkimisi väliste energiatarnijatega, ning ühise energiaalase välispoliitika poolt rääkiv argument muutub praeguses erakorralises finants- ja majanduskliimas üha enam kohustavaks.
Valitsuste kulutuste äärmuslike tasemete puhul, mida maailmamajandus on viimastel kuudel näinud, on loomulikult oluline olemasolevaid rahalisi vahendeid täpselt suunata, et mõjutada neid projekte, millel on potentsiaali tagada optimaalne kindlus nii tarnete tasemes kui ka keskkonnahoiu ja süsiniku heite vähendamise tasandil.
Ø Projektide valik ja mõju eelarvele
Euroopa Komisjon ütleb meile
Vt KOM(2009)0035 , lk 7. , et selleks, et majanduskriisile vahetu mõju avaldamiseks on vaja loetleda projektid, millele võib kohe anda finantsabi.
Euroopa Komisjoni loetletud projektide valik koos kaasneva mõjuga eelarvele on mõistete poolest äärmiselt tehniline.
Enesestmõistetavalt võib Euroopa Parlament esitada muudatusettepanekuid projektide loetelu kohta, kuid enamik neist põhineks nende projektide uuesti algatamisel, mida komisjon või liikmesriik ühel või teisel põhjusel ei ole välja valinud.
Arvamuse koostaja seisukoht on, et sellisel viisil toimimine annaks soovitule vastupidise tulemuse, samas kui kiirus, millele ongi tähelepanu juhitud, on ülioluline.
Sama kehtib suures osas igale projektile eraldatud summade puhul.
Ilma üksikasjaliku tehnilise teabeta, mis on vajalik esitatud summade sobivuse hindamiseks, oleks see üksnes taotlus, et neid muudetakse.
Ø Järeldus
Eelnevast lähtudes ning võttes arvesse kiireloomulisust, millega kõnealuseid küsimusi tuleb käsitleda, ning selget kasu Euroopa majandusele, energiavarustuskindlusele ja süsiniku heite vähendamisele, mida käesoleva õigusakti viivitamatu ja kiire rakendamine tähendaks, soovitab arvamuse koostaja tungivalt võtta käesolev ettepanek vastu muutmata kujul.
*******
Regionaalarengukomisjon kutsub tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni vastutava komisjonina üles tegema ettepaneku komisjoni ettepaneku heakskiitmiseks.
MENETLUS
Pealkiri
Abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele
Viited
KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
REGI
19.2.2009
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Rumiana Jeleva
9.3.2009
Arutamine parlamendikomisjonis
9.3.2009
Vastuvõtmise kuupäev
30.3.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
23
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Rolf Berend, Victor Boştinaru, Wolfgang Bulfon, Gerardo Galeote, Gábor Harangozó, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Sérgio Marques, Maria Petre, Elisabeth Schroedter, Catherine Stihler, Margie Sudre, Oldřich Vlasák
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Domenico Antonio Basile, Emanuel Jardim Fernandes, Samuli Pohjamo
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Jorgo Chatzimarkakis, Dragoş Florin David, Siiri Oviir
MENETLUS
Pealkiri
Abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele
Viited
KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)
EP-le esitamise kuupäev
28.1.2009
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
ITRE
19.2.2009
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
19.2.2009
CONT
19.2.2009
ENVI
19.2.2009
REGI
19.2.2009
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
CONT
17.2.2009
ENVI
11.2.2009
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Eugenijus Maldeikis
16.2.2009
Arutamine parlamendikomisjonis
19.3.2009
30.3.2009
Vastuvõtmise kuupäev
31.3.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
37
4
5
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Fiona Hall, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Pia Elda Locatelli, Eugenijus Maldeikis, Eluned Morgan, Antonio Mussa, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Alejo Vidal-Quadras
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Ivo Belet, Danutė Budreikaitė, Avril Doyle, Edit Herczog, Gunnar Hökmark, Bernhard Rapkay, Esko Seppänen, Hannes Swoboda, Lambert van Nistelrooij
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Jill Evans, Ona Juknevičienė, Willem Schuth
Esitamise kuupäev
8.4.2009
