Lihtsalt ja loogiliselt ELi 2010. aasta eelarvest
Eelarve
2009-02-04 - 16:51
Kuidas jagunevad ELi miljardid?
Möödunud aasta detsembris kinnitasid Euroopa Parlamendi liikmed Euroopa Liidu 2010. aasta eelarve suuruses 141,453 miljardit eurot .
Eelarvemenetluse suurimaks probleemiks kujunes vahendite leidmine majanduse taastamise kavale mahus 2,4 miljardit eurot.
Tänavuse eelarve lahtiseletamise kõrval vaatame alljärgnevas Fookuses, kuidas kujuneb ELi eelarve, kuidas raha kogutakse ja kuidas seda kasutatakse.
ELi 2010.a. eelarve suurus on kulukohustustena 141,453 miljardit eurot ja maksetena 122,937 miljardit eurot.
2010. aasta eelarvet menetleti viimast korda vastavalt Nizza lepingule.
Majanduse taastamise kava
Majanduse taastamise kavast kaetakse 5 miljardi euro väärtuses 2009. ja 2010.a. vajadusi ning toetatakse energiaprojekte ja interneti lairiba arendamist maapiirkondades.
2010. aasta teise poole vastavad kulutused mahus 2,4 miljardit eurot olid põhjaliku läbirääkimise küsimus ning need otsustati eelmisel kuul toimunud läbirääkimistel nõukoguga.
Vajalikud summad võetakse kasutamata vahendite ja reservi arvelt ning liikmesriigid eraldavad puuduvad 120 miljonit eurot.
Abi piimandussektorile, naabruspoliitika ja Läänemere strateegiale
Saadikud suutsid eelarvesse lisada täiendava 300 miljoni euro suuruse rea piimasektori toetamiseks ning jätta 20 miljonit eurot reservraha Läänemere strateegia jaoks.
See summa on mõeldud koordineerimise ja infovahetusega seotud tegevuse katteks.
ELi naabrus- ja partnerluspoliitika Ida-Euroopa riikidega näeb järgmisel aastal ette kulukohustustena 466 miljonit eurot ja maksetena 260 miljonit eurot.
Neid vahendeid kasutatakse muuhulgas ka Tšernobõli katastroofi järgse keskkonda ja rahvatervist puudutava info- ja pädevuskeskuse loomiseks Ukrainas .
Tahate rohkem teada?
Lugege ülevaadet ELi eelarvest.
20080605FCS31027
Aastaeelarve sõltub finantsperspektiivist
Finantsperspektiiv määrab põhisuunad
ELi eelarve kinnitavad parlament ja nõukogu.
Et kiirendada igaaastast eelarvemenetlust, on olemas mitmeaastane finantsperspektiiv.
Finantsperspektiiv määrab igale eelarvereale maksimummäära.
2005. aasta detsembris said liikmesriikide valitsused kokkuleppele finantsperspektiivi suhtes aastateks 2007-2013.
See oli suhteliselt erinev komisjoni väljapakutust ning parlamendis arvamusest.
Parlament kinnitas finantsperspektiivi.
Mitmeaastane eelarve finantsperspektiiv on viie pealkirja all:
1.
Säästlik areng - kogueelarve seitsmeks aastaks on 382 miljardit eurot, millest suur osa läheb struktuurifondidesse, teadustööks ja haridusse.
2.
Loodusvarade säilitamine ja majandamine - 371 miljardit eurot ühiseks põllumajandus- ja keskkonnapoliitikaks.
3.
Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus - 10,77 miljardit eurot siseasjadeks, noorte vahetus- ning kodanikuühiskonna programmideks.
4.
EL maailmas - 49,5 miljardit eurot arengumaadele, edendades inimõigusi, välis- ja julgeolekupoliitikat ja naaberriikide toetuseks.
5.
Administreerimine (sh tõlketeenus) - 49,8 miljardit eurot.
Euroopa Komisjon on ELi eelarve käsutaja ning kasutab suure osa ELi eelarvest.
Teiste ELi institutsioonide eelarved on suhteliselt väiksed ning administratiivsed (töötasud, infrastruktuur, informatsioon, tõlge jms), samas kui komisjon viib ellu ELi suurimaid poliitikavaldkondi nagu põllumajandus, ühtekuuluvus, välistegevus jms.
Kui soovite teada rohkem parlamendi eelarve kohta, klõpsake allolevale viidale.
Lissaboni lepinguga seoses on ELi pikaaegne eelarveplaan õiguslikult siduv.
Parlament nõusolek on vajalik finantsperspektiivi kinnitamiseks.
Euroopa Parlament on teinud ettepaneku pikendada praegust finantsperspektiivi aastale 2015 või 2016, et perspektiivi ajavahemik oleks kooskõlas parlamendi ja komisjoni mandaatidega.
Parlament kiidab heaks pikaajalise eelarve Institutsioonidevaheline kokkulepe EP raport eelarvedistsipliini ja institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta EP raport liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta aastatel 2007–2013 Temaatiline veebikülg 2007.-2013. aasta finantsperspektiivi kohta Parlamendi eelarve
Kuidas koostatakse aastaeelarve?
EP President Jerzy Buzek is signing the approved 2010 budget for the European Union on Thuesday 17 of December 2009 Euroopa Komisjon on Euroopa Liidu täidesaatev võim ja vastutab eelarve täitmise eest.
Iga aasta aprillis või mai alguses teeb komisjon eelarve suhtes ettepaneku ja seda kutsutakse eelarve eelprojektiks.
Enne seda on parlament vastu võtnud komisjoni koostatud iga-aastase poliitilise strateegia põhjal koostatud raporti, mille põhjal komisjon teab esimese prioriteete ja saab nendega arvestada eelarve projekti koostamisel.
EP raporti koostab üks kahest eelarve raportöörist, kelleks 2009. aasta eelarve puhul oli Saksamaa sotsiaaldemokraat Jutta Haug.
Eelarve võtavad vastu nõukogu ja parlament ühiselt.
Kõigepealt viib nõukogu läbi oma esimese lugemise, misjärel parlamendi erialakomisjonid analüüsivad oma ala puudutavaid eelarveridu ja võivad pakkuda muudatusettepanekuid.
Need kogub kokku eelarve komisjon.
Tavaliselt kuhjub viimastel palju tööd oktoobri algusesse, et kontrollida, kas eelarve on kooskõlas iga-aastase poliitilise strateegiaga.
Pärast parandusettepanekute hääletust komisjonis läheb eelarve täiskogusse.
Pärast parlamendi esimest lugemist võib nõukogu eelarve teisele lugemisele saata ning fikseerida "kohustuslike kulutuste" summad.
See tähendab peamiselt põllumajanduskulutusi.
Selles etapis võib nõukogu tühistada parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatused.
Mittekohustuslike kulutuste osas on parlamendil lõplik sõna.
Teine eelarve lugemine parlamendis on detsembris, mil parlamendi president teatab, et eelarve on vastu võetud.
EP raport 2009. aasta eelarve kohta EP raport komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta Eelarvemenetlus Eelarvekomisjon Komisjoni eelarve direktoraat
Euroopa Parlament kinnitas 2010.aasta eelarve
Kas eelarve peegeldab ELi poliitikaprioriteete? 2010.a. eelarve suurus on kulukohustustena 141,453 miljardit eurot ja maksetena 122,937 miljardit eurot.
Eelarvemenetluse suurimaks probleemiks kujunes vahendite leidmine majanduse taastamise kavale mahus 2,4 miljardit eurot.
" Kui soovime, et eurooplased tunneksid end 2010. aastal turvaliselt, siis tuleb meil eelarvevahendeid targalt kasutada.
Seepärast peamegi panustama energiajulgeolekusse, töökohtade loomisesse, täiendavate toetusmeetmete nagu mikrokrediidirahastu loomisesse.
Toetame teadusuuringuid ja arendustegevust ning elukestvat õpet.
Soovime aidata piimandussektorit ja leevendada kliimamuutuste mõju," ütles Ungari saadik, raportöör László Surján (EPP), hääletusele eelnenud arutelul.
Ta lisas, et ELi pikaajaline eelarve (finantsperspektiiv) tuleks kiiremas korras üle vaadata: "Meil ei ole piisavalt "manööverdusvõimalusi".
Eelarves on read, millel puuduvad reservid.
Seega on ilmselge, et mitmeaastase eelarve kohta peame tegema vahearuande."
Neljapäeval hääletatud 2010. aasta eelarvet menetleti viimast korda vastavalt Nizza lepingule.
Majanduse taastamise kava
Majanduse taastamise kavast kaetakse 5 miljardi euro väärtuses 2009. ja 2010.a. vajadusi ning toetatakse energiaprojekte ja interneti lairiba arendamist maapiirkondades.
2010. aasta teise poole vastavad kulutused mahus 2,4 miljardit eurot olid põhjaliku läbirääkimise küsimus ning need otsustati eelmisel kuul toimunud läbirääkimistel nõukoguga.
Vajalikud summad võetakse kasutamata vahendite ja reservi arvelt ning liikmesriigid eraldavad puuduvad 120 miljonit eurot.
Abi piimandussektorile, naabruspoliitika ja Läänemere strateegiale
Saadikud suutsid eelarvesse lisada täiendava 300 miljoni euro suuruse rea piimasektori toetamiseks ning jätta 20 miljonit eurot reservraha Läänemere strateegia jaoks.
See summa on mõeldud koordineerimise ja infovahetusega seotud tegevuse katteks.
ELi naabrus- ja partnerluspoliitika Ida-Euroopa riikidega näeb järgmisel aastal ette kulukohustustena 466 miljonit eurot ja maksetena 260 miljonit eurot.
Neid vahendeid kasutatakse muuhulgas ka Tšernobõli katastroofi järgse keskkonda ja rahvatervist puudutava info- ja pädevuskeskuse loomiseks Ukrainas .
2010.a. eelarve
Rubriik
Võrdlus 2009.a. eelarvega*
Finantsperspektiiv 2010
Lõplik eelarve 2010
Kulukohustused
Maksed
Kulukohustused
Maksed
Kulukohustused
Maksed
Kõik summad on miljonites eurodes!
1a Konkurentsivõime
13775
11106
14362
-
14862
11342
1b Ühtekuuluvus
48427
34963
49388
-
49388
36385
2 Loodusressursid
56721
52566
59955
-
59499
58136
3a Justiits- ja siseküsimused
864
617
1025
-
1006
739
3b Kodakondsus
663
691
668
-
668
659
4 EL kui globaalne partner
8104
8324
7893
-
8141
7788
5 Halduskulud
7695
7695
7882
-
7889
7889
Kokku
136458
116172
141173
134155
141453
122937
% SKTst
1,18%
1,00%
-
-
1,20 %
1,04%
*2009.a. eelarve, erinevalt 2010.a. eelarvest, sisaldab liitumiseelset abi Bulgaariale ja Rumeeniale kogumahus 209 miljonit eurot (arvestatuna nii kulukohustuste kui maksetena) ning see summa on arvatud 2009.a. kogusumma sisse.
Märkus toimetajatele:
Iga eelarverea jaoks on kahte liiki assigneeringud - kulukohustuste ja maksete assigneeringud.
Kulukohustused näitavad, kui palju kohustusi (nt lepingu sõlmimine või pakkumise algatamine) EL endale vastaval aastal tohib võtta.
Maksete assigneeringud määravad vastaval aastal reaalselt tehtavate maksete piirid.
2009. eelarveaasta üldeelarve nõukogu muudatustega projekt Parlament ja Nõukogu jõudsid eelarve osas kokkuleppele
Kust tuleb eelarvesse raha?
Liikmesriigid rahastavad ELi eelarvet Euroopa Liidu eelarvet rahastatakse omavahenditest, milleks on liikmesriikide tolli- ja impordimaksud, põllumajanduse maksud, osa riiklikust käibemaksust ja sisemajanduse kogutoodang (SKT).
See süsteem on välja töötatud ja kinnitatud kõikide liikmesriikide valitsuste poolt.
Eelarvel on ka lagi - see pole kunagi suurem kui 1,24% kõikide liikmesriikide SKTst kokku.
Aastal 2007 sai oli ELi aastatulu 126,5 miljardit eurot ja see jaotus järgnevalt:
62,9% annavad liikmesriigid, nende panus tuleneb vastava maa rahvuslikust kogutoodangust
16,5% tuleb käibemaksust
14,1% pärineb omavahenditest, milleks on tolli- ja impordimaksud ning põllumajanduse maksud
6,5% moodustavad muud tulud, näiteks ülejäägid varasemast eelarveaastast
Praegune süsteem on väga keeruline ja liikmesriigid ei suuda omavahel kokku leppida, mis oleks parim viis finantseerida Euroopa Liitu.
Euroopa Parlament on veendunud, et tuleks luua uus, õiglasem ja läbipaistvam süsteem.
Loodetavasti aastaks 2009 suudab EP kokku kutsuda ka liikmesriikide parlamente hõlmava konverentsi, mis arutaks seda küsimust.
Kes on netomaksjad?
Tollimaksu saab riik, kelle sadamasse toode tuleb
Netomaksjatest räägitakse reeglina kontekstis, kui palju riik ELi eelarvesse maksab ja kui palju ta sealt tagasi saab.
On riike, kes maksavad ELi eelarvesse rohkem, kui nad tagasi saavad.
Kriitilised toetusalad on peamiselt põllumajandustoetused ja regionaalpoliitika.
2010. aastal on suurimaks netomaksjaks Saksamaa, panustades sinna 19,6%, järgnevad Prantsusmaa (18%), Ühendkuningriik (10,4%) ja Hispaania (9,6%).
Maksete tegemine ELi eelarvesse ja raha tagasi saamine on vastuoluline teema järgmiste elementide poolest:
1.
Osa eelarvest ei lähe liikmesriikidesse tagasi, vaid kolmanda maailma toetuseks
2.
Paljud ELi projektid on rahvusvahelised ja raha läheb sinna riiki, kus projekti hallatakse
3.
ELi fondid võivad toetada näiteks teedeehitust, kuid ehituse töövõtja võib olla teisest ELi riigist
4.
Näiteks tollimaksu saab riik, kelle sadamasse toode sisse tuleb, samas kui see võib-olla juba samal päeval viiakse teise ELi riiki
Mis juhtub pärast eelarve vastuvõtmist?
Parlament annab eelarve täitmisele heakskiidu
Kuigi Euroopa Komisjon vastutab ELi eelarve täitmise eest poliitiliselt, haldavad riiklikud ja kohalikud võimud umbes 80% ELi eelarvest.
Euroopa Parlament on teinud ettepaneku, et rahvusparlamendid võtaksid rohkem vastutust ELi eelarve täitmise osas oma riigis.
Kõik eelarverahad peavad olema kasutatud samal aastal, välja arvatud mõnede eranditega.
Parlament on ainus ELi institutsioon, kes saab heaks kiita eelarve täitmise, et kinnitada eelarve majandamise õigsust.
Eelarve täitmisele heakskiidu andmine tähendab seda, et Euroopa Parlament lõpetab selle eelarvega tegelemise.
EP otsustab eelarve täitmise heakskiitmise Kontrollikoja aastaaruande ja nõukogu soovituste järgi.
Eelarve heaks kiitmise menetluses esitab Kontrollikoda raporti eelarve komisjonile.
Parlament kiitis 2006. aasta eelarve täitmise heaks 22. aprillil Strasbourgis toimunud istungil.
EP soovib liikmesriikidele ELi eelarve osas rohkem vastutust Eelarvekontrollikomisjon Euroopa Kontrollikoda Komisjoni finantsaruanded EP veebilehe eelarveteemalised lood EP kodukord: eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuste läbivaatamine ja vastuvõtmine
ET
1
PHOTO
20080612PHT31444.jpg
ET
2
PHOTO
20061109PHT12446.jpg
ET
3
LINK
/sides/getDoc.do?type=IM-PRESS&reference=20060517STO08359&language=ET
ET
4
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/c_139/c_13920060614en00010017.pdf
ET
7
LINK
http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm
ET
8
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do;jsessionid=634180A7142C2478BA5E28F958C873F9.node1?id=153&language=ET
ET
9
PHOTO
20091215PHT66419.jpg
ET
12
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?id=46&pageRank=7&language=ET
ET
13
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=BUDG&language=ET
ET
14
LINK
http://ec.europa.eu/budget/index_en.htm
ET
15
PHOTO
20061109PHT12450.jpg
ET
18
PHOTO
20061109PHT12452.jpg
ET
19
PHOTO
20061109PHT12454.jpg
ET
20
PHOTO
20061109PHT12456.jpg
ET
22
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=CONT&language=ET
ET
23
LINK
http://www.eca.eu.int/
ET
24
LINK
http://ec.europa.eu/budget/publications/fin_reports_en.htm
ET
25
LINK
/news/archive/search/generalSearch.do?productTypeBean.productTypeString=STO&productTypeBean.productTypeString=FCS&topicBean.topicString=034&topicBean.topicString=035&topicBean.topicString=036&language=ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0210 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0153 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0175 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0174 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA 20081218 TOC NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081120STO42660 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061011STO11555 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT RULES-EP 20091201 ANN-06 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
