P7_TA-PROV(2011)0312
Lühikeseks müük ja krediidiriski vahetustehingute teatavad aspektid ***I
A7-0055/2011
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta ( KOM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)
Ettepanekut on 5. juulil 2011.a muudetud järgmiselt Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks ( A7-0055/2011 ).
:
[Muudatusettepanek 1]
EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD * Muudatusettepanekud: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas; välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.
komisjoni ettepanekule
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 114,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele;
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, ELT C 84, 17.3.2011, lk 34.
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, ELT C 91, 23.3.2011, lk 1.
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta seisukoht.
ning arvestades järgmist: (1)
Finantskriisi haripunktis 2008. aasta septembris võtsid ELi mitme liikmesriigi ja USA pädevad asutused erakorralisi meetmeid, et piirata lühikeseks müüki teatavate või kõigi väärtpaberite puhul või see hoopis keelustada.
Pädevad asutused lähtusid kaalutlusest, et märkimisväärselt ebastabiilses finantsolukorras võib lühikeseks müük võimendada aktsiate hinna langust, eelkõige finantseerimisasutuste puhul, ning seega ohustada kõnealuste asutuste elujõulisust ja põhjustada süsteemseid riske.
Liikmesriikide võetud meetmed olid erinevad, kuna ELis ei ole kehtestatud lühikeseks müüki reguleerivat õiguslikku raamistikku.
(2)
Selleks et tagada siseturu toimimine ja parandada selle toimimise tingimusi eelkõige finantsturgudel ning samas tagada kõrgetasemeline tarbijate ja investorite kaitse, on asjakohane kehtestada lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute suhtes kohaldatavate nõuete ühtne raamistik, et tagada parem koordineerimine ja kooskõla liikmesriikide vahel juhul, kui tuleb võtta meetmeid eriolukorras.
Kuna liikmesriigid tõenäoliselt jätkavad erinevate meetmete võtmist, tuleb ühtlustada lühikeseks müüki ja krediidiriski vahetustehingute teatavaid aspekte reguleeriv raamistik, et vältida tõkkeid siseturul.
(3)
Asjakohane ja vajalik on võtta kõnealused sätted vastu määrusena, kuna mõnede sätetega kehtestatakse eraõiguslikele isikutele otsene kohustus teatada teatavate instrumentidega seotud lühikesest netopositsioonist ja avalikustada see või kohustused seoses katteta lühikeseks müügiga.
Samuti on määrus vajalik selleks, et anda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010 ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.
määrusega (EÜ) nr 1095/2010 loodud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (EVJA) volitused koordineerida pädevate asutuste võetavaid meetmeid või võtta meetmeid ise.
(4)
Selleks et likvideerida praegune killustatud lähenemisviis, kus mõned liikmesriigid on võtnud erinevaid meetmeid, ja ühtlustada pädevate asutuste võetavaid meetmeid, tuleb lühikeseks müügist ja krediidiriski vahetustehingutest tulenevaid võimalikke riske käsitleda terviklikult.
Kehtestavate nõuetega reguleeritakse tuvastatud riskidega seotud küsimusi,
võttes arvesse liikmesriikide erinevusi ja nõuete võimalikku majanduslikku mõju,
ilma et vähendataks lühikeseks müügi positiivset mõju turu kvaliteedile ja tõhususele,
mis seisneb selles, et lühikeseks müük suurendab turu likviidsust (kuna lühikeseks müüja müüb väärtpaberid ja seejärel ostab hiljem need väärtpaberid lühikese müügi katmiseks tagasi) ja võimaldab investoritel võtta vastavat positsiooni juhul, kui nad leiavad, et teatav väärtpaber on ülehinnatud, ning aitab seega väärtpaberite hinda tõhusamalt kujundada.
(4 a)
Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei kuulu tooraineturud ega eelkõige põllumajandusturud.
Kuna mõningaid käesolevas määruses tuvastatud riske võib esineda ka neil turgudel, peaks komisjon lisaks teatisele kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamise kohta esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. jaanuariks 2012 aruande neil turgudel esinevate riskide kohta, võttes arvesse nende eripära, ja esitama asjakohased ettepanekud.
Energeetikasektoriga seotud kaupu tuleks käsitleda komisjoni ettepanekus võtta vastu määrus energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta ( KOM(2010)0726 ).
(5)
Käesoleva määruse reguleerimisala peaks olema võimalikult lai, nii et kehtestataks ennetav raamistik, mida saab kasutada eriolukorras.
Kõnealune raamistik peaks hõlmama kõiki finantsinstrumente, kuid sellega nähakse samas ette proportsionaalsed meetmed seoses riskidega, mis võivad eri instrumentide lühikeseks müügiga kaasneda.
Seepärast peaks pädevatel asutustel ja EVJA-l olema õigus võtta ainult eriolukorras mis tahes finantsinstrumente käsitlevaid meetmeid, mis lähevad kaugemale alalistest meetmetest, mida kohaldatakse ainult teatavat liiki instrumentide suhtes, kui selgelt tuvastatakse riskid, millega seoses on kõnealuste meetmete võtmine põhjendatud.
(6)
Konkreetsete finantsinstrumentide märkimisväärsete lühikeste netopositsioonide suuremast läbipaistvusest saavad tõenäoliselt kasu nii reguleerivad asutused kui ka turuosalised.
Aktsiate suhtes, millega on lubatud kaubelda ELi kauplemiskohas, tuleks kehtestada kaheastmeline mudel aktsiate märkimisväärse lühikese netopositsiooni läbipaistvuse tagamiseks.
Teatud künnise ületanud positsioonist
tuleb ▌teatada ainult asjaomastele reguleerivatele asutustele, et need saaksid positsiooni jälgida ja vajaduse korral uurida tehinguid, mis võivad põhjustada süsteemseid riske või olla seotud turu kuritarvitamisega.
Kui positsioon ületab kõrgema künnise või langeb alla selle, tuleb see
samuti
avalikustada turule
anonüümses vormis
, et teised turuosalised saaksid kasulikku teavet märkimisväärsete lühikeste aktsiapositsioonide kohta.
(7)
Tänu nõudele, mille kohaselt tuleb riigi võlakohustustega seotud märkimisväärsetest lühikestest netopositsioonidest teatada reguleerivatele asutustele, saavad kõnealused asutused olulist teavet, mis võimaldab neil jälgida seda, kas sellised positsioonid põhjustavad süsteemseid riske või on seotud turu kuritarvitamisega.
Seepärast tuleb kehtestada nõue, mille kohaselt ELis emiteeritud võlakohustustega seotud märkimisväärsetest lühikestest netopositsioonidest tuleb teatada reguleerivatele asutustele.
Sellise nõude kohaselt tuleks positsioonidest teatada ainult reguleerivatele asutustele, kuna nende avalikustamise korral turule võib sellel olla negatiivne mõju riigi võlakohustuste turgudele, kus likviidsus on juba niigi pärsitud. ▌
(8)
Riigi võlakohustustega seotud positsioonist teatamise nõudeid tuleks kohaldada võlakohustuste suhtes, mille on emiteerinud EL ja liikmesriigid, sealhulgas liikmesriigi nimel tegutsev ministeerium, amet, keskpank, agentuur või muu organ, kuid mitte piirkondlike üksuste või osaliselt avalik-õiguslike üksuste emiteeritud võlakohustuste suhtes.
(9)
Terviklike ja tõhusate läbipaistvusnõuete kehtestamiseks tuleb arvesse võtta mitte ainult lühikesi positsioone, mis võetakse kauplemiskohas kaubeldavate aktsiate või riigi võlakohustustega, vaid ka väljaspool kauplemiskohti võetavaid positsioone ning aktsiate või riigi võlakohustusega seotud tuletisinstrumentidega
(nt optsioonid, futuurid, indeksiga seotud instrumendid, hinnavahelepingud ja hinnavahekihlveod)
võetavaid majanduslikke lühikesi netopositsioone.
(10)
Selleks et reguleerivad asutused ja turg saaksid läbipaistvuskorrast võimalikult palju kasu, tuleb kehtestada nõue, mille kohaselt esitavad füüsilised või juriidilised isikud täieliku ja täpse teabe oma positsioonide kohta.
Eelkõige tuleks reguleerivate asutuste või turu teavitamisel võtta arvesse nii lühikesi kui ka pikki positsioone, et anda väärtuslikku teavet lühikeste netopositsioonide kohta, mis füüsiline või juriidiline isik on võtnud aktsiates, riigi võlakohustustes ja krediidiriski vahetustehingutes.
(11)
Lühikese või pika positsiooni arvutamisel tuleks võtta arvesse füüsilise või juriidilise isiku kõiki majanduslikke huvisid seoses äriühingu emiteeritud aktsiakapitaliga või liikmesriigi või ELi emiteeritud võlakohustustega.
Eelkõige tuleks arvesse võtta majanduslikke huvisid, mis tulenevad aktsiate või riigi võlakohustustega seotud tuletisinstrumentide (nt optsioonid, futuurid, hinnavahelepingud ja hinnavahekihlveod)
ning indeksite, korvide ja börsil kaubeldavate fondide
kasutamisest.
Riigi võlakohustustega seotud positsioonide puhul tuleks arvesse võtta ka riigi võlakohustuste emitentidega seotud krediidiriski vahetustehinguid.
(12)
Selleks et saada täiendavat teavet ▌lühikeseks müügi tehingute mahu kohta, tuleks lisaks läbipaistvusnõuetele, mis käsitlevad aktsiate lühikestest netopositsioonidest
aruandmist
, kehtestada nõue, mille kohaselt märgistatakse sellised müügikorraldused, mis
on täidetud lühikeseks müügina päeva lõpu seisuga
.
Investeerimisühing
peaks koguma lühikeseks müügi
tehinguid
käsitleva teabe ja
esitama
selle
pädevale asutusele
vähemalt iga päev, et pädevad asutused ▌saaksid lühikeseks müügiga seotud tehinguid paremini jälgida.
(13)
Krediidiriski vahetuslepingu ostmist, omamata aluseks olevas riigi võlakohustuses pikka positsiooni
või muud positsiooni varades või varade portfellis, mille väärtust mõjutab tõenäoliselt negatiivselt asjaomase riigi krediidivõimelisuse langus
, võib majanduslikus mõttes käsitada aluseks olevas võlainstrumendis lühikese positsiooni võtmisena.
Riigi võlakohustusega seotud lühikese netopositsiooni arvutamisel tuleks seepärast arvesse võtta riigi võlakohustuse emitendi kohustustega seotud krediidiriski vahetustehinguid.
Krediidiriski vahetustehingute positsioone tuleks arvesse võtta selleks, et teha kindlaks, kas füüsilisel või juriidilisel isikul on seoses riigi võlakohustustega märkimisväärne lühike netopositsioon, millest tuleb teatada pädevale asutusele ▌.
(14)
Selleks et oleks võimalik positsioone pidevalt jälgida, tuleb läbipaistvuse tagamise korra kohaselt positsioonidest teatada või need avalikustada juhul, kui lühike netopositsioon ületab teatava künnise või langeb alla selle.
(15)
Selleks et läbipaistvuse tagamise kord oleks tõhus, tuleb seda kohaldada olenemata füüsilise või juriidilise isiku asukohast, sealhulgas juhul, kui füüsiline või juriidiline isik asub väljaspool ELi, kuid tal on märkimisväärne lühike positsioon seoses äriühinguga, kelle aktsiatega on lubatud kaubelda ELi kauplemiskohas, või liikmesriigi või ELi emiteeritud võlakohustuste lühike netopositsioon.
(16)
Aktsiate või riigi võlakohustuse katteta lühikeseks müük võib ▌suurendada arvelduse ebaõnnestumise, ▌volatiilsuse ja
turu kuritarvitamise
riski.
Selliste riskide piiramiseks on asjakohane kehtestada katteta lühikeseks müügi suhtes proportsionaalsed piirangud,
võttes arvesse, et kui laenuks võtmine toimub kauplemispäeva lõpus, siis süsteemset riski ei teki
.
Kui lühike positsioon on kauplemispäeva lõpus katmata, tuleks kohaldada piisavalt karme karistusi, mis tagaksid, et müüja ei teeni kasumit.
(16 a)
Kuigi arveldusdistsipliin on hästi toimivate finantsturgude oluline komponent, ei tohiks arveldusdistsipliini korra tehnilisi üksikasju lisada käesoleva määruse reguleerimisalasse ja need tuleks määratleda komisjoni asjakohases, kauplemisjärgset perioodi käsitlevas õigusloomega seotud ettepanekus, võttes arvesse tööd, mida komisjon ja arveldustsüklite ühtlustamise töörühm selles küsimuses on teinud.
Komisjon peaks väärtpaberite keskdepositooriumide ühtlustatud õigusraamistiku loomise ettepanekuga samal ajal esitama seetõttu 2011. aasta lõpuks konkreetsed ettepanekud.
(16 b)
Riigi võlakohustuse krediidiriski vahetustehingud peaksid põhinema kindlustushuvi põhimõttel, kuid arvestama sellega, et riigi suhtes võib olla ka muid osaluse vorme kui ainult võlakirja omandiõigus.
(17)
Riigi võlakohustuse ja riigi võlakohustuse krediidiriski vahetustehingutega seotud meetmed, sealhulgas suurema läbipaistvuse nõuded ja katteta lühikeseks müügi piirangud peaksid olema proportsionaalsed, piiramata samas likviidsust riigivõlakirjade turul ja riigivõlakirjade repoturul.
(18)
Aktsiatega lubatakse üha enam kaubelda erinevatel turgudel ELis ja väljaspool seda.
Paljude suurte väljaspool ELi asuvate ettevõtete aktsiatega kaubeldakse samas ELi kauplemiskohtades.
Tõhususe eesmärgil on asjakohane teha väärtpaberite suhtes erand teatavatest teatamis- ja avalikustamisnõuetest, kui asjaomase väärtpaberi peamine kauplemiskoht asub väljaspool ELi.
(19)
Turutegemisel on likviidsuse tagamisel ELi turgudel oluline roll ja turutegijad peavad oma tegevuses võtma lühikesi positsioone.
Nõuete kehtestamine sellise tegevuse suhtes võib pärssida likviidsust ja oluliselt vähendada ELi turgude tõhusust.
Enamik turutegijad ei võta tavaliselt märkimisväärseid lühikesi positsioone, välja arvatud väga lühikeseks ajaks.
Seepärast on asjakohane teha turutegemisega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes erand nõuetest, mis võivad pärssida nende võimalusi sellise funktsiooni täitmisel ja seega negatiivselt mõjutada ELi turgusid.
Selleks et kõnealust erandit saaks kohaldada ka kolmandate riikide üksuste suhtes, tuleb ette näha kolmanda riigi turgude samaväärsuse hindamise kord.
Erandit tuleks kohaldada turutegemisega seotud erinevate toimingute suhtes, kuid see ei hõlma kauplemist endale kuuluvate vahenditega.
Samuti on asjakohane kehtestada erand teatavate esmasturutehingute suhtes (nt riigi võlakohustuste ja stabiliseerimiskavadega seotud tehingud), kuna need on olulised turu tõhusa toimimise tagamiseks.
Erandite kasutamisest tuleb teatada pädevatele asutustele ja kõnealustel asutustel peaks olema õigus keelata füüsilisel või juriidilisel isikul erandit kasutada, kui isik ei täida asjaomaseid kriteeriume.
Samuti peaks pädevatel asutustel olema õigus nõuda füüsiliselt või juriidiliselt isikult teavet erandi kasutamise kohta.
(20)
Ebasoodsate suundumuste korral, mis võivad tõsiselt ohustada finantsstabiilsust või turu usaldust liikmesriigis või ELis, on pädevatel asutustel õigus sekkuda ja kehtestada täiendavad läbipaistvusnõuded või piirangud lühikeseks müügi tehingute, krediidiriski vahetustehingute või muude tehingute suhtes, et peatada finantsinstrumendi hinna korrapäratu langus.
Sellised meetmed võivad osutuda vajalikuks erinevate ebasoodsate sündmuste või suundumuste korral, sealhulgas mitte ainult majandussündmuste korral, vaid näiteks ka loodusõnnetuste või terroriaktide korral.
Mõned ebasoodsad sündmused või suundumused, mille korral tuleb võtta meetmeid, võivad aset leida ainult ühes liikmesriigis ja neil ei pruugi olla piiriülest mõju.
Volitused peavad olema piisavalt paindlikud, et saaks reageerida erinevates eriolukordades.
(21)
Kuna pädevatel asutustel on tavaliselt parimad võimalused jälgida ebasoodsaid sündmusi või suundumusi ning viivitamata otsustada, kas need tõsiselt ohustavad finantsstabiilust või turu usaldust ning kas on vaja ohu kõrvaldamiseks võtta meetmeid, tuleb võimalikult palju ühtlustada pädevate asutuste volitused ning nende kasutamise tingimused ja menetlused.
(22)
Kui finantsinstrumendi hind kauplemiskohas märkimisväärselt langeb, peaks pädevatel asutustel olema võimalus kõnealuses kauplemiskohas
oma jurisdiktsioonis
ajutiselt piirata asjaomase instrumendi lühikeseks müüki
või taotleda EVJA-lt muudes jurisdiktsioonides asjaomase instrumendi lühikeseks müügi ajutist piiramist
, et vajadusel viivitamata sekkuda ▌, et peatada asjaomase instrumendi hinna korrapäratu langus.
(23)
Kui ebasoodsad sündmused või suundumused mõjutavad mitut liikmesriiki või neil on muu piiriülene mõju, on esmatähtis tagada tõhus konsulteerimine ja koostöö pädevate asutuste vahel.
EVJA-l on sellises olukorras peamine roll pädevate asutuste tegevuse koordineerimisel.
EVJA koosseisu kuuluvad eri liikmesriikide esindajad aitavad selle rolli täitmisele kaasa.
(24)
Lisaks pädevate asutuste meetmete koordineerimisele tagab EVJA, et pädevad asutused võtavad meetmeid ainult vajaduse korral ja et need vastaksid proportsionaalsuse põhimõttele.
EVJA-l peaks olema õigus esitada pädevatele asutustele arvamusi sekkumisvolituste kasutamise kohta.
(25)
Kuigi pädevatel asutustel on tavaliselt parimad võimalused jälgida ebasoodsaid sündmusi või suundumusi ning viivitamata neile reageerida, peaks ka EVJA-l olema õigus võtta meetmeid juhul, kui lühikeseks müügi või muud sellega seotud tehingud ohustavad finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või ELi finantssüsteemi või selle osa stabiilsust ning sellel on piiriülene mõju, kusjuures pädevad asutused ei ole ohu kõrvaldamiseks võtnud piisavaid meetmeid.
EVJA peaks vajaduse korral konsulteerima
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1092/2010
ELT L 331, 15.12.2010. lk 1.
loodud
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja teiste asjakohaste asutustega, kui meetmete mõju võib ulatuda finantsturgudelt kaugemale, nt kaupade tuletisinstrumentide puhul, mida kasutatakse reaalsete füüsiliste positsioonide katmiseks.
(26)
EVJA käesoleva määruse kohaseid volitusi piirata eriolukorras lühikeseks müüki ja muid sellega seotud toiminguid rakendatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1095/ artikli 9 lõikes 5 sätestatud volitustega.
EVJA volitusi tegutseda eriolukorras rakendatakse ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1095/2010 artikli 18 kohaseid EVJA volitusi võtta meetmeid eriolukorras.
Eelkõige peaks EVJA-l olema võimalus võtta vastu konkreetseid otsuseid, millega nõutakse pädevatelt asutustelt meetmete võtmist, või konkreetseid otsuseid, mis esitatakse finantsturu osalistele vastavalt sellele artiklile.
(27)
Pädevate asutuste ja EVJA sekkumismeetmed lühikeseks müügi, krediidiriski vahetustehingute ja muude tehingute piiramiseks peaksid olema ajutist laadi ja neid tuleks kohaldada ainult nii kaua ja sel määral, kui on vajalik ohu kõrvaldamiseks.
(28)
Kuna krediidiriski vahetustehingute kasutamisest võivad tuleneda teatavad riskid, peaksid pädevad asutused selliseid tehinguid tähelepanelikult jälgima.
Eelkõige peaks pädevatel asutustel olema õigus nõuda selliseid tehinguid tegevatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt erijuhtudel teavet kõnealuste tehingute eesmägi kohta.
(29)
EVJA-le tuleks anda üldised volitused uurida lühikeseks müügi või krediidiriski vahetustehingute kasutamisega seotud konkreetset küsimust või tegevust, et hinnata, kas kõnealune küsimus või tegevus võib ohustada finantsstabiilsust või turu usaldust.
EVJA peaks pärast uurimist avaldama uurimistulemuste kohta aruande
ja kui EVJA peab vajalikuks liidu tasandil meetme kehtestamist, peaks EVJA otsus olema pädevatele asutustele siduv.
(30)
Kuna mõnikord on vaja kohaldada meetmeid väljapool ELi asuvate füüsiliste või juriidiliste isikute või väljaspool ELi tehtavate tegevuste suhtes, tuleb teataval juhtudel tagada pädevate asutuste ja kolmanda riigi asutuste vaheline koostöö.
Seepärast peaksid pädevad asutused sõlmima kolmandate riikide asutustega kokkulepped.
EVJA peaks koordineerima koostöökokkulepete sõlmimist ja teabevahetust kolmandate riikide pädevate asutustega.
(31)
Käesolev määrus järgib Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid, eelkõige ELi toimimise lepingu artiklis 16 ja ELi põhiõiguste harta artiklis 8 tunnustatud õigust isikuandmete kaitsele.
Eelkõige on finantsstabiilsuse ja investorite kaitse seisukohast oluline tagada märkimisväärsete lühikeste netopositsioonide läbipaistvus, sealhulgas
kindlat künnist ületavate
positsioonide avalikustamine vastavalt käesolevale määrusele.
Selline läbipaistvus võimaldab reguleerivatel asutustel jälgida lühikeseks müügi kasutamist seoses turu kuritarvitamise strateegiatega ja selle mõju turu nõuetekohasele toimimisele.
Lisaks aitab selline läbipaistvus vältida teabe asümmeetriat ja tagab, et kõiki turuosalisi teavitatakse piisavalt sellest, mil määral lühikeseks müük mõjutab hindu.
Igasugune teabevahetus ja teabe edastamine pädevate asutuste vahel peaks olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ning selliste andmete vaba liikumise kohta EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
.
Igasugune teabevahetus ja teabe edastamine pädevate asutuste vahel peaks olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel
liidu
institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
ja mida tuleks täielikult kohaldada käesoleva määruse kohasel isikuandmete töötlemisel.
(32)
Liikmesriigid peavad
EVJA poolt kehtestatud suuniste põhjal ja võttes arvesse komisjoni teatist sanktsioonide tõhustamise kohta finantsteenuste sektoris
, kehtestama eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ja tagama vastavate meetmete rakendamise.
Kõnealused karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Lõpptulemusena tuleks liidus kehtestada ühtlustatud karistuste kord.
█
(34)
Selleks et […], tuleks komisjonile anda õigus võtta vastavalt
Euroopa Liidu toimimise lepingu
artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses lühikeste positsioonide arvutamise üksikasjadega, seoses sellega, millal füüsilisel või juriidilisel isikul on krediidiriski vahetustehingu katmata positsioon, teatamis- ja avalikustamiskünnistega ning selliste kriteeriumide ja tegurite täpsustamisega, mille kohaselt määratakse kindlaks, kas ebasoodne sündmus või suundumus tõsiselt ohustab finantsstabiilsust või turu usaldust liikmesriigis või ELis.
Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
EVJA-l peaks olema komisjonile nõu andmise kaudu keskne roll delegeeritud õigusaktide koostamisel.
(35)
Komisjon peaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama aruande, milles hinnatakse kehtestatud teatamis- ja avalikustamiskünnise ning lühikeste netopositsioonide läbipaistvusega seotud piirangute ja nõuete asjakohasust ning analüüsitakse seda, kas tuleks lühikeseks müügi või krediidiriski vahetustehingute suhtes kehtestada muud piirangud või tingimused.
(36)
Kuigi liikmesriikide pädevatel asutustel on paremad võimalused turusuundumuste jälgimiseks ja paremad teadmised selle kohta, saab lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingutega seotud probleemide üldist mõju täielikult käsitleda ainult ELi tasandil.
Seepärast saab käesoleva määruse eesmärke paremini saavutada ELi tasandil.
Seega võib EL võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik seatud eesmärkide saavutamiseks.
(37)
Kuna mõni liikmesriik on juba kehtestanud lühikeseks müügi suhtes piirangud ja kuna kavandatava raamistiku tõhusaks rakendamiseks tuleks vastu võtta delegeeritud õigusaktid ja siduvad tehnilised standardid, tuleb selleks ette näha piisavalt aega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisala
Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste finantsinstrumentide suhtes:
1)
finantsinstrumendid, millega on lubatud kaubelda ELi kauplemiskohtades, sealhulgas need samad instrumendid, kui nendega kaubeldakse väljaspool kauplemiskohta;
2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
I lisa C jao punktides 4–10 sätestatud tuletisinstrumendid, mis on seotud lõikes 1 osutatud finantsinstrumendiga või lõikes 1 osutatud finantsinstrumendi emitendiga, sealhulgas need samad tuletisinstrumendid, kui nendega kaubeldakse väljaspool kauplemiskohta;
3)
liikmesriigi või ELi emiteeritud võlainstrumendid ja direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 4–10 sätestatud tuletisinstrumendid, mis on seotud liikmesriigi või ELi emiteeritud võlainstrumentidega või liikmesriigi või ELi võlakirjaga.
Artikkel 2
Mõisted
1.
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
„volitatud esmasvahendaja” – füüsiline või juriidiline isik, kes on sõlminud riigi võlakohustuse emitendiga lepingu, mille kohaselt kõnealune füüsiline või juriidiline isik kohustub tegutsema esindajana seoses kõnealuse emitendi emiteeritud võlainstrumentidega seotud tehingute ja toimingutega esmas- ja järelturul;
b)
„keskne vastaspool” – ühel või mitmel finantsturul kaubeldavate lepingute vastaspoolte vahel õiguslikult asuv üksus, kes on iga müüja jaoks ostja ja iga ostja jaoks müüja ning kes vastutab kliirimisüsteemi toimimise eest;
c)
„krediidiriski vahetustehing” – tuletisleping, mille kohaselt maksab üks pool teisele tasu, et saada hüvitist või makset juhul, kui aluseks olev üksus jätab lepingulised kohustused täitmata või kui leiab aset kõnealuse aluseks oleva üksuse krediidikvaliteeti mõjutav sündmus, ning mis tahes muu tuletisleping, millel on sarnane majanduslik mõju;
d)
„finantsinstrument” – direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos loetletud instrument;
e)
reguleeritud turu, mitmepoolses kauplemissüsteemis tegutseva investeerimisühingu või muu investeerimisühingu „päritoluliikmesriik” – kõnealuse reguleeritud turu või investeerimisühingu päritoluliikmesriik direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 tähenduses;
f)
„investeerimisühing” – investeerimisühing direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses;
g)
„riigi võlakohustus” – võlainstrument, mille on emiteerinud EL või liikmesriik, sealhulgas liikmesriigi mis tahes ministeerium, amet, keskpank, agentuur või muu organ;
h)
„emiteeritud aktsiakapital” seoses äriühinguga – kõik äriühingu emiteeritud liht- ja eelisaktsiad, kuid see ei hõlma konverteeritavaid võlakirju;
i)
' riigi emiteeritud võlakohustused„:
i)
liikmesriigi puhul liikmesriigi, sealhulgas liikmesriigi mis tahes ministeeriumi, ameti, keskpanga, agentuuri või muu organi emiteeritud selliste võlakohustuste koguväärtus, mida ei ole lunastatud;
ii)
ELi puhul ELi emiteeritud selliste võlakohustuste koguväärtus, mida ei ole lunastatud;
j)
„kohalik ühing” – direktiivi 2004/39/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis l osutatud ühing, mis teeb tehinguid teiste turu liikmete nimel või kujundab neile hindu;
k)
„turutegemine” –
sellise investeerimisühingu või kolmanda riigi üksuse või kohaliku ettevõtja, kes on kauplemiskoha või kolmanda riigi, mille õigus- ja järelevalveraamistik on artikli 15 lõike 2 alusel samaväärseks tunnistatud, turu liige, tegevus, kui ta tegutseb esindajana finantsinstrumendiga kauplemisel kauplemiskohas või väljaspool seda ja teeb seda ühel või mõlemal järgmisel viisil
:
i)
avaldab samaaegselt konkreetsed, konkurentsivõimelised samas mahus ostu- ja müügipakkumised, soodustades seega korrapäraselt ja pidevalt likviidsust turul;
ii)
täidab oma tavapärase tegevuse raames kliendi antud korraldusi või kaupleb kliendi antud müügi- või ostukorralduste kohaselt ning katab oma positsioone seoses kõnealuste toimingutega
;
l)
„mitmepoolne kauplemissüsteem” – mitmepoolne süsteem direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 15 tähenduses;
m)
„peamine kauplemiskoht” on aktsiate puhul kauplemiskoht, kus kõnealuse aktsiaga kauplemise käive on kõige suurem;
n)
„reguleeritud turg'” – mitmepoolne süsteem direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses;
o)
„asjaomane pädev asutus”:
i)
liikmesriigi võlakohustuse või liikmesriigi kohustusega seotud krediidiriski vahetustehingu puhul kõnealuse liikmesriigi pädev asutus;
ii)
ELi võlakohustuse või ELi kohustusega seotud krediidiriski vahetustehingu puhul sellise jurisdiktsiooni pädev asutus, mille alla kuulub Euroopa finantsstabiilsusvahend;
iii)
muu finantsinstrumendi puhul, kui alapunktides i või ii osutatud instrument, kõnealuse finantsinstrumendi jaoks komisjoni määruse 1287/2006 Komisjoni määrus nr 1287/2006, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega, ELT L 241, 2.9.2006, lk 1;
artikli 2 lõikes 7 määratletud ja vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 9−16 kindlaks määratud pädev asutus;
iv)
finantsinstrumendi puhul, mida ei hõlma alapunktid i, ii või iii, sellise liikmesriigi pädev asutus, kus finantsinstrumendiga lubati esimest korda kaubelda kauplemiskohas;
p)
aktsia või võlakohustuse „lühikeseks müük” – sellise aktsia või võlakohustuse mis tahes müük, mida müüja müügilepingu sõlmimisel ei oma, sealhulgas selline müük, mille puhul on müüja müügilepingu sõlmimisel võtnud aktsia või võlakohustuse laenuks või lubanud seda teha, et kanda see arveldamiseks üle;
q)
„kauplemispäev” – kauplemispäev määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 4 tähenduses;
r)
„kauplemiskoht” – ELi reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem;
s)
aktsia „käive” – määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 2 lõikes 9 määratletud käive;
s a)
aktsia või võlakohustuse „katteta lühikeseks müük” − aktsia või võlakohustuse müük, mis ei vasta artikli 12 lõike 1 tingimustele.
2.
Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 36 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse lõikes 1 sätestatud määratlused, määrates eelkõige kindlaks, millal käsitatakse füüsilist või juriidilist isikut finantsinstrumentide omanikuna lõike 1 punkti p kohase lühikese müügi määratluse tähenduses.
Artikkel 3 Lühikesed ja pikad positsioonid
1.
Käesoleva määruse kohaldamisel tuleneb lühike positsioon seoses äriühingu emiteeritud aktsiakapitaliga või liikmesriigi või ELi emiteeritud võlakohustustega järgmisest:
a)
äriühingu emiteeritud aktsia või liikmesriigi või ELi emiteeritud võlainstrumendi lühikeseks müümisest;
b)
füüsilise või juriidilise isiku sõlmitud tehingust, millega luuakse muu kui punktis a osutatud finantsinstrument või mis on sellise finantsinstrumendiga seotud, ja mille eesmärk või üks eesmärkidest on võimaldada füüsilisel või juriidilisel isikul saada rahalist kasu juhul, kui aktsia või võlainstrumendi hind või väärtus väheneb.
2.
Käesoleva määruse kohaldamisel tuleneb pikk positsioon seoses äriühingu emiteeritud aktsiakapitaliga või liikmesriigi või ELi emiteeritud võlakohustustega järgmisest:
a)
äriühingu emiteeritud aktsia või liikmesriigi või ELi emiteeritud võlainstrumendi omamisest;
b)
füüsilise või juriidilise isiku sõlmitud tehingust, millega luuakse muu kui punktis a osutatud finantsinstrument või mis on sellise finantsinstrumendiga seotud, ja mille eesmärk või üks eesmärkidest on võimaldada füüsilisel või juriidilisel isikul saada rahalist kasu juhul, kui aktsia või võlainstrumendi hind või väärtus suureneb.
3.
Lõike 1 kohaldamisel
võetakse lühikese positsiooni arvutamisel, kui lühikest positsiooni valdab mis tahes isik mitteotseselt (sealhulgas mingi indeksi, väärtpaberite korvi või mis tahes osaku kaudu mis tahes börsil kaubeldavas fondis või sarnases üksuses), arvesse asjaomase füüsilise või juriidilise isiku mõistlikku käitumist, arvestades asjaomase indeksi või väärtpaberite korvi või osaku koosseisu kohta mis tahes börsil kaubeldavas fondis või sarnases üksuses avalikult kättesaadavat teavet.
Kahtluse vältimiseks vastava lühikese positsiooni arvutamisel ei tohi üheltki isikult nõuda mis tahes isikult vastava koosseisu kohta reaalajalise teabe omandamist.
Lõike 2 kohaldamisel hõlmatakse pika positsiooni arvutamisel alati (pikkade positsioonidena) asjaomastele isikutele kuuluvad mis tahes osakud mis tahes võlakirja või võlakohustuse väärtpaberina, mis on konverteeritav asjaomase ettevõtte osakuks.
Lõigete
1
ja 2 kohaldamisel
võetakse riigi võlakohustusega seotud lühikese ja pika positsiooni arvutamisel arvesse kõiki krediidiriski vahetustehinguid, mis on seotud liikmesriigi või ELi kohustusega või krediidikvaliteeti mõjutava sündmusega.
4.
Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab äriühingu emiteeritud aktsiakapitaliga seotud lühike netopositsioon positsiooni, mille arvutamiseks arvatakse maha mis tahes pikk positsioon, mis füüsilisel või juriidilisel isikul on seoses äriühingu emiteeritud aktsiakapitaliga, mis tahes lühikesest positsioonist, mis füüsilisel või juriidilisel isikul on seoses kõnealuse aktsiakapitaliga.
5.
Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab liikmesriigi või ELi emiteeritud võlakohustustega seotud lühike netopositsioon positsiooni, mille arvutamiseks arvatakse maha mis tahes pikk positsioon, mis füüsilisel või juriidilisel isikul on seoses liikmesriigi või ELi emiteeritud võlakohustustega, mis tahes lühikesest positsioonist, mis füüsilisel või juriidilisel isikul on seoses liikmesriigi või ELi emiteeritud võlakohustustega.
6.
Lõigete 1–5 kohane netopositsioon arvutatakse eraldi iga konkreetse liikmesriigi kohta või ELi kohta isegi juhul, kui liikmesriigi või ELi eri üksused emiteerivad riigi võlakohustusi liikmesriigi või ELi nimel.
Sellise fondivalitsemise korral, mille puhul konkreetse emitendi suhtes kohaldatakse ühe ja sama fondivalitseja poolt valitsetavate eri fondide kaudu eri investeerimisstrateegiaid, arvutatakse lühikesed ja pikad netopositsioonid lõigete 3, 4 ja 5 tähenduses iga fondi tasandil eraldi.
Kui konkreetse emitendi suhtes kohaldatakse rohkem kui ühe fondi kaudu sama investeerimisstrateegiat, liidetakse kõigi nende fondide lühikesed ja pikad netopositsioonid kokku.
Kui ühes ja samas üksuses hallatakse diskretsiooni alusel kaht või enamat portfelli ja kui konkreetse emitendi suhtes kohaldatakse sama investeerimisstrateegiat, tuleks need positsioonid lühikeste ja pikkade netopositsioonide arvutamisel kokku liita.
Kui kliendi portfelli ei hallata diskretsiooni alusel, on lühikeste või pikkade netopositsioonide arvutamine kliendi õiguslik kohustus.
7.
Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 36 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse:
a)
mis juhul lõike 2 kohaldamisel loetakse, et füüsiline või juriidiline isik omab aktsiat või võlainstrumenti;
b)
mis juhul on füüsilisel või juriidilisel isikul lõigete 4 ja 5 kohaselt lühike netopositsioon, ning positsiooni arvutamise meetod;
c)
kuidas lõigete 3, 4, ja 5 kohaldamisel arvutatakse positsioon, kui konsolideerimisgrupi eri üksustel on pikad või lühikesed positsioonid, või kuidas arvutatakse positsioon eri fondide valitsemise korral.
Artikkel 4 Krediidiriski vahetustehingu katmata positsioon
1.
Käesoleva määruse kohaldamisel on füüsilisel või juriidilisel isikul katmata positsioon krediidiriski vahetustehingus, mis on seotud liikmesriigi või ELi kohustusega, kui kõnealust krediidiriski vahetustehingut ei kasutata
ei
emitendi kohustuste täitmata jätmise riski maandamiseks juhul, kui füüsilisel või juriidilisel isikul on pikk positsioon seoses kõnealuse emitendi riigi võlakohustusega,
ega selliseid varasid või sellist varade portfelli omava füüsilise või juriidilise isiku varade või varade portfelli väärtuse vähenemise riskide maandamiseks, mille hinna langus on tugevas korrelatsioonis liikmesriigi või liidu kohustuse hinna langusega liikmesriigi või liidu krediidivõimelisuse vähenemisel
.
Krediidiriski vahetustehingu osapoolel, kes peab tegema makse või maksma hüvitist juhul, kui aluseks olev üksus jätab lepingulised kohustused täitmata või kui leiab aset kõnealuse üksuse krediidikvaliteeti mõjutav sündmus, ei ole kõnealusest kohustusest tulenevalt katmata positsiooni käesoleva lõike kohaldamisel.
2.
Komisjonile antakse lõike 1 kohaldamisel volitused võtta vastavalt artiklile 36 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse:
a)
juhud, mil loetakse, et krediidiriski vahetustehingut kasutatakse kohustuste täitamata jätmise riski maandamiseks, ja meetod krediidiriski vahetustehingu katmata positsiooni arvutamiseks;
b)
kuidas arvutatakse positsioon, kui konsolideerimisgrupi eri üksustel on pikad või lühikesed positsioonid, või kuidas arvutatakse positsioon eri fondide valitsemise korral.
II PEATÜKK
LÜHIKESE NETOPOSITSIOONI LÄBIPAISTVUS
Artikkel 5 Aktsia märkimisväärsest lühikesest netopositsioonist teatamine pädevatele asutustele
1.
Füüsiline või juriidiline isik, kellel on lühike netopositsioon seoses sellise äriühingu emiteeritud aktsiakapitaliga, mille aktsiatega on lubatud kaubelda kauplemiskohas, teatab asjaomastele pädevatele asutustele sellest, kui positsioon ületab lõike 2 kohase teatamiskünnise või langeb alla selle.
2.
Asjakohane teatamiskünnis on 0,2 % asjaomase äriühingu emiteeritud aktsiakapitalist ja iga järgnev kõnealust künnist ületav 0,1 %-line vahemik.
3.
Finantsturgude suundumusi arvesse võttes võib Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ) (EVJA) vajaduse korral esitada ning saata Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamuse lõikes 2 osutatud künniste kohandamise kohta.
Komisjon võib delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 36
kolme kuu jooksul pärast EVJA arvamuse kättesaamist
muuta lõikes 2 osutatud künniseid, võttes arvesse suundumusi finantsturgudel.
3 a.
Käesoleva artikli kohane teavitamine toimub vastavalt artiklile 9 ja lühikeste netopositsioonide arvutamine toimub vastavalt artiklile 3.
Artikkel 6
Lühikeseks müügi tehingutest pädevatele asutustele teatamine
Kõik investeerimisühingud ning reguleeritud turu või mitmepoolse kauplemissüsteemi liikmed lisavad direktiivi 2004/39/EÜ artikli 25 lõikes 3 osutatud tehinguraportitesse andmevälja, kus on näidatud aktsiatehingute kohta, kas tehing kujutab endast lühikeseks müüki või mitte
.
Lühikeseks müügiga tegelevad vahendajad kannavad lühikeseks müügi tehingud kauplemispäeva lõpus selliste müükide tehinguraportisse, mis esitatakse asjaomasele pädevale asutusele.
Seda teavet ei tehta üldsusele kättesaadavaks.
Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 36 vastu delegeeritud õigusaktid, milles täpsustatakse, kuidas sellist teavet pädevatele asutustele esitatakse.
Artikkel 7 Aktsiate märkimisväärse lühikese netopositsiooni avalikustamine
1.
Asjaomane pädev asutus
avalikustab positsiooni üksikasjad, kui positsioon ületab lõike 2 kohase avalikustamiskünnise või langeb alla selle.
Sellise avalikustamisega ei avaldata lühikeste netopositsioonide omanikku.
2.
Asjakohane avalikustamiskünnis on 0,5 % asjaomase äriühingu emiteeritud aktsiakapitalist ja iga järgmine kõnealust künnist ületav 0,1 %-line vahemik.
3.
Finantsturgude suundumusi arvesse võttes võib EVJA vajaduse korral esitada ning saata Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamuse lõikes 2 osutatud künniste kohandamise kohta.
Komisjon võib delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 36
kolme kuu jooksul pärast EVJA arvamuse kättesaamist
lõikes 2 osutatud künniseid kohandada, võttes arvesse suundumusi finantsturgudel.
3 a.
Käesoleva artikli kohane teavitamine toimub vastavalt artiklile 9 ja lühikeste netopositsioonide arvutamine toimub vastavalt artiklile 3.
Artikkel 8
Riigi võlakohustuste ja krediidiriski vahetustehingute märkimisväärsest lühikesest netopositsioonist teatamine pädevatele asutustele
1.
Füüsiline või juriidiline isik, kellel on
liikmesriigi või ELi emiteeritud võlakohustustega seotud lühike netopositsioon
, teatab asjaomasele pädevale asutusele sellest, kui selline positsioon asjaomase liikmesriigi või ELi puhul ületab teatamiskünnise või langeb alla selle.
█
2.
Asjakohased teatamiskünnised hõlmavad algkünnist ja suuremaid lisakünniseid seoses iga liikmesriigiga ja ELiga, kusjuures kõnealused künnised määrab komisjon kindlaks vastavalt lõikele 3.
EVJA avaldab oma veebilehel kõikide liikmesriikide teatamiskünnised.
3.
Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 36 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse lõikes 2 osutatud künnised, mille suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi:
a)
künnist ei tohi määrata sellisele tasemele, mille puhul tuleb teatada madala väärtusega positsioonidest;
b)
arvesse tuleb võtta iga liikmesriigi ja ELi emiteeritud lunastamata võlakohustuste koguväärtust,
käivet
ning turuosaliste selliste positsioonide keskmist suurust, mis on seotud kõnealuse liikmesriigi või ELi võlaga.
3 a.
Käesoleva artikli kohane teavitamine toimub vastavalt artiklile 9 ja lühikeste netopositsioonide arvutamine toimub vastavalt artiklile 3.
Artikkel 9 Teatamise ja avalikustamise meetod
1.
Artiklite 5 ▌ või 8 kohase teatamise korral märgitakse positsiooni omava füüsilise või juriidilise isiku andmed, asjaomase positsiooni suurus, emitent, kelle suhtes on asjaomane positsioon võetud, ja kuupäev, millal asjaomane positsioon võeti, seda muudeti või see suleti.
Artikli 7 kohase avalikustamise korral märgitakse anonüümses vormis asjaomase positsiooni suurus, emitent, kelle suhtes on asjaomane positsioon võetud, ja kuupäev, millal asjaomane positsioon võeti, seda muudeti või see suleti.
Artikli 5, 7 ja 8 kohaldamisel säilitavad füüsilised ja juriidilised isikud, kes valdavad olulisi lühikesi netopositsioone, viie aasta jooksul andmed brutopositsioonide kohta, mis moodustavad olulised lühikesed netopositsioonid.
2.
Lühike netopositsioon arvutatakse
kauplemispäeva lõpus
, mil füüsilisel või juriidilisel isikul on asjaomane positsioon,
välja arvatud automatiseeritud öised tehingud, mille puhul peaks aluseks olema valem T+1
.
Lühikesest netopositsioonist teatatakse või see avalikustatakse hiljemalt kell 15.30 järgmisel kauplemispäeval.
3.
Teave esitatakse asjaomasele pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 12 lõikes 1 sätestatud korras.
4.
Artikli 7 kohasel avalikustamisel tagatakse kiire juurdepääs teabele, seejuures kedagi diskrimineerimata.
Teave tehakse kättesaadavaks aktsiate emitendi päritoluliikmesriigi ametlikult kindlaksmääratud süsteemile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.
artikli 21 lõikega 2.
5.
Et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab EVJA välja
reguleerivate tehniliste standardite
kavandid
, et määrata kindlaks lõike 1 kohaselt esitatava teabe üksikasjad.
EVJA esitab kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite projektid komisjonile [31. detsembriks 2011].
Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu
esimeses lõigus osutatud reguleerivad
tehnilised
standardid ▌vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14.
█
6.
Selleks et tagada lõike 4 ühtne kohaldamine,
töötab EVJA välja rakenduslike tehniliste standardite kavandid
, et määrata kindlaks teabe avalikustamise kord.
EVJA esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite kavandid komisjonile [31. detsembriks 2011].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu
esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid ▌vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 15.
Artikkel 10 Kohaldamine väljaspool ELi
Artiklite 5, 7 ja 8 kohaseid teatamis- ja avalikustamisnõudeid kohaldatakse kõigi füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, olenemata sellest, kas nad asuvad või on asutatud ELis või väljaspool seda.
Artikkel 11
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele esitatav teave
1.
Pädevad asutused esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele (EVJA) igas kvartalis kokkuvõtliku teabe aktsiate või riigi võlakohustustega seotud selliste lühikeste positsioonide kohta ▌, mille puhul on nad pädevad asutused ja millega seoses esitatakse neile teavet vastavalt artiklitele 5–8.
2.
Käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks võib EVJA igal ajal nõuda liikmesriigi asjaomaselt pädevalt asutuselt lisateavet aktsiate või riigi võlakohustustega lühikeste positsioonide ▌kohta.
Pädev asutus esitab nõutud teabe EVJA-le hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul.
Kui turul on ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust asjaomases liikmesriigis või mõnes muus liikmesriigis, esitab pädev asutus nõutud teabe EVJA-le 24 tunni jooksul
.
2 a.
Et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab EVJA välja reguleerivate tehniliste standardite kavandid, millega täpsustatakse üksikasjalikult, millist teavet tuleb lõigete 1 ja 2 kohaselt esitada.
EVJA esitab kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite kavandid komisjonile [31. detsembriks 2011].
Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud reguleerivad tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14.
2 b.
Selleks et tagada lõike 1 ühtne kohaldamine, koostab EVJA rakenduslike tehniliste standardite kavandid, millega määratakse kindlaks lõigete 1 ja 2 kohaselt esitatava teabe vorm.
EVJA esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite kavandid komisjonile [31. detsembriks 2011].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 15.
III PEATÜKK
LÜHIKESEKS MÜÜGI
JA KREDIIDIRISKI VAHETUSTEHINGUTE RAKENDAMINE
Artikkel 12
Katteta lühikeseks müügi
ja krediidiriski vahetustehingute
piirangud
1.
Füüsiline või juriidiline isik võib sõlmida lühikeseks müügi tehingu seoses aktsiaga, millega on lubatud kaubelda kauplemiskohas, või riigi võlainstrumendiga ainult siis, kui
kauplemispäeva lõpus
on täidetud üks järgmistest tingimustest:
a)
füüsiline või juriidiline isik on aktsia või riigi võlainstrumendi laenuks võtnud;
b)
füüsiline või juriidiline isik on sõlminud kokkuleppe aktsia või riigi võlainstrumendi laenuks võtmiseks;
c)
füüsilisel või juriidilisel isikul on kolmandate isikutega sõlmitud kokkulepe, mille raames kõnealune kolmas isik kinnitab, et aktsia või riigi võlainstrumendi asukoht on kindlaks tehtud ja et aktsia või riigi võlainstrument on reserveeritud laenamiseks füüsilisele või juriidilisele isikule, nii et arveldust saab asjakohasel tähtpäeval teostada.
1 a.
Füüsiline või juriidiline isik võib sõlmida liikmesriigi või ELi kohustusega seotud krediidiriski vahetustehinguid ainult siis, kui tehingu tulemusel ei teki artiklis 4 osutatud krediidiriski vahetustehingu katmata positsioon.
2.
Selleks et tagada
käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab EVJA välja reguleerivate
tehniliste standardite
kavandid
, et määrata kindlaks selliste kokkulepete või sellise korra laad, millega nõuetekohaselt tagatakse aktsia või riigi võlainstrumendi kättesaadavus arveldamiseks.
Eelkõige võtab
EVJA
arvesse vajadust säilitada
tõhusust
turgudel, eriti riigi võlakirjade
turgudel
ja riigi võlakirjade tagasiostuturul (repoturul).
EVJA esitab kõnealuste
reguleerivate
tehniliste standardite kavandid komisjonile
31. detsembriks 2011
.
Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu
esimeses lõigus osutatud
reguleerivad
tehnilised standardid ▌vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14.
█
Artikkel 14
Erandid, mida kohaldatakse juhul, kui peamine kauplemiskoht on väljaspool ELi
1.
Artikleid 5, 7, 12 ja 13 ei kohaldata äriühingu aktsiate suhtes, millega on lubatud kaubelda ELi kauplemiskohas, kuid kõnealuste aktsiate peamine kauplemiskoht asub väljaspool ELi.
2.
Asjaomane pädev asutus äriühingu aktsiate puhul, millega kaubeldakse ELi kauplemiskohas ja väljaspool ELi asuvas kauplemiskohas, määrab vähemalt iga kahe aasta järel kindlaks, kas kõnealuste aktsiate peamine kauplemiskoht asub väljapool ELi.
Asjaomane pädev asutus teatab EVJA-le kõigist sellistest aktsiatest, mille puhul on tuvastatud, et peamine kauplemiskoht asub väljapool ELi.
EVJA avaldab iga kahe aasta järel loendi aktsiatest, mille peamine kauplemiskoht asub väljaspool ELi.
Kõnealune loend kehtib kaks aastat.
3.
Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab EVJA välja
reguleerivate tehniliste standardite
kavandid
, et määrata kindlaks käibe arvutamise meetod aktsia peamise kauplemiskoha kindlakstegemiseks.
EVJA esitab kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite kavandid komisjonile 31. detsembriks 2011.
Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu
esimeses lõigus osutatud reguleerivad
tehnilised
standardid ▌vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14.
4.
Selleks et tagada lõigete 1 ja 2 ühtne kohaldamine,
töötab EVJA välja rakenduslike tehniliste standardite kavandid
, et määrata kindlaks järgmine:
a)
kuupäev, mil tuleb teha mis tahes arvutused aktsia peamise kauplemiskoha määramiseks, ja arvutamisel aluseks võetud ajavahemik;
b)
kuupäev, milleks asjaomane pädev asutus peab EVJA-le teatama kõnealustest aktsiatest, mille peamine kauplemiskoht on väljaspool ELi;
c)
kuupäev, alates millest peab loend kehtima pärast selle avaldamist EVJA poolt hakkama.
EVJA esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite kavandid komisjonile [31. detsembriks 2011].
Komisjonile antakse volitused võtta vastu
esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid ▌vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 15.
Artikkel 15
Turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes kohaldatavad erandid
1.
Artikleid 5, 6, 7, 8 ja 12 ei kohaldata
turutegemise
suhtes. █
2.
Komisjonile
antakse volitused võtta vastavalt artiklile 36 vastu delegeeritud õigusaktid
, milles sätestatakse, et kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikuga on tagatud, et lõike 1 kohase erandi kohaldamisel vastab kõnealuses kolmandas riigis tegevusloa saanud turg õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed nõuetega, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.
ning direktiivis 2004/109/EÜ, ja mille üle teostatakse kõnealuses kolmandas riigis tõhusat järelevalvet ning mida seal tõhusalt jõustatakse.
Kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistikku võib pidada samaväärseks, kui kõnealune raamistik vastab selles kolmandas riigis järgmistele tingimustele:
a)
turgude suhtes kohaldatakse pidevalt tõhusat lubade andmise, järelevalve- ja jõustamiskorda;
b)
turgudel on kehtestatud selged ja läbipaistvad eeskirjad seoses väärtpaberite kauplemiseks lubamisega, nii et väärtpaberitega on võimalik kaubelda õiglaselt, korrektselt ja tõhusalt ning et need on vabalt kaubeldavad;
c)
väärtpaberite emitentide suhtes kohaldatakse nõudeid, mille kohaselt tuleb korrapäraselt ja pidevalt esitada teavet, et tagada kõrgetasemeline investorite kaitse;
d)
turu läbipaistvus ja terviklikkus on tagatud, vältides turu kuritarvitamist siseringitehingute ja turuga manipuleerimise teel.
3.
Artikleid 8 ja 12 ei kohaldata sellise füüsilise või juriidilise isiku tegevuse suhtes, kes olles riigi võlakohustuse emitendiga sõlmitud kokkuleppe kohaselt volitatud esmasvahendaja, tegutseb finantsinstrumendi puhul esindajana esmas- ja järelturul seoses riigi võlakohustustega seotud tehingute ja toimingutega.
4.
Artikleid 5,6,7 ja 12 ei kohaldata füüsilise või juriidilise isiku suhtes, kui isik teostab lühikeseks müügi või tal on lühike netopositsioon seoses komisjoni 22. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/6/EÜ seoses tagasiostuprogrammidele ja finantsinstrumentide stabiliseerimisele ettenähtud eranditega) ELT L 336, 23.12.2003, lk 33.
nr 2273/2003 III peatüki kohase stabiliseerimisega.
5.
Lõigetes 1 ja 3 osutatud erandeid kohaldatakse ainult juhul, kui asjaomane füüsiline või juriidiline isik on eelnevalt kirjalikult teatanud oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, et ta kavatseb kõnealust erandit kasutada.
Kõnealune teatis esitatakse vähemalt 30 kalendripäeva enne seda, kui füüsiline või juriidiline isik kavatseb erandit kasutada.
6.
Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib keelata erandi kasutamise, kui ta leiab, et füüsiline või juriidiline isik ei täida erandi tegemiseks vajalikke tingimusi.
Mis tahes keeld kehtestatakse esimeses lõigus osutatud 30-kalendripäevase ajavahemiku jooksul või hiljem, kui pädev asutus saab teada, et on muutunud isikuga seotud asjaolud, mistõttu need ei vasta enam tingimustele.
7.
Kolmanda riigi üksus, kellel ei ole ELis tegevusluba, saadab lõikes 5 osutatud teatise ELi sellise peamise kauplemiskoha pädevale asutusele, kus ta kauplemisega tegeleb.
8.
Lõike 5 kohaselt teatise esitanud füüsiline või juriidiline isik teatab võimalikult kiiresti kirjalikult oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele sellest, kui on toimunud mis tahes muutusi, mis mõjutavad tema vastavust erandi kasutamise tingimustele.
9.
Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib nõuda füüsiliselt või juriidiliselt isikult, kes kasutab lõigetes 1, 3 või 4 sätestatud erandeid, kirjalikku teavet erandite raames hoitavate lühikeste positsioonide või tehtavate toimingute kohta.
Füüsiline või juriidiline isik esitab teabe hiljemalt nelja kalendripäeva jooksul pärast taotluse saamist.
10.
Kahe nädala jooksul pärast lõigete 5 või 8 kohast teatamist teatab asjaomane pädev asutus EVJA-le kõigist turutegijatest ja volitatud esmasvahendajatest, kes kasutavad erandeid, ja kõigist turutegijatest ja volitatud esmasvahendajatest, kes on erandite kasutamise lõpetanud.
11.
EVJA avaldab oma veebilehel erandit kasutavate turutegijate ja volitatud esmasvahendajate loendi ning ajakohastab seda.
V PEATÜKK PÄDEVATE ASUTUSTE JA EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE ASUTUSE SEKKUMISVOLITUSED
1. jagu
Pädevate asutuste volitused
Artikkel 16
Avalikustamine eriolukorras
1.
Liikmesriigi pädev asutus võib nõuda, et füüsilised või juriidilised isikud, kellel on lühike netopositsioon seoses konkreetse finantsinstrumendiga või finantsinstrumentide liigiga, teataksid sellest või avalikustaksid positsiooni üksikasjad, kui positsioon ületab pädeva asutuse määratud teatamiskünnise või langeb alla selle, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:
a)
turul on ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust asjaomases liikmesriigis või ühes või mitmes teises liikmesriigis;
b)
avalikustamise korral ei avaldata meetmega finantsturgude tõhususele kahjulikku mõju, mis on võrreldes meetmest saadava kasuga ebaproportsionaalselt suur
.
2.
Lõiget 1 ei kohaldata selliste finantsinstrumentide suhtes, mille suhtes juba kohaldatakse artiklites 5–8 sätestatud läbipaistvusnõudeid.
Artikkel 16 a
Laenuandjate poolne teavitamine eriolukorras
1.
Liikmesriigi pädev asutus võib võtta lõikes 2 osutatud meetme, kui mõlemad järgmised tingimused on täidetud:
a)
turul on ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust asjaomases liikmesriigis;
b)
meede ei avalda finantsturgude tõhususele kahjulikku mõju, mis on võrreldes meetmest saadava kasuga ebaproportsionaalselt suur.
2.
Liikmesriigi pädev asutus võib nõuda, et füüsilised või juriidilised isikud, kes tegelevad teatava finantsinstrumendi või finantsinstrumentide liigi laenuks andmisega, teataksid sellise laenuks andmise tasude märkimisväärsest suurenemisest.
Artikkel 17
Lühikeseks müügi ja samalaadsete tehingute piirangud eriolukorras
1.
Selle
liikmesriigi,
kus asub finantsinstrumendi peamine kauplemiskoht
, pädev asutus võib võtta lõigetes 2 või 3 osutatud meetmed, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:
a)
turul on ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust asjaomases liikmesriigis või ühes või mitmes teises liikmesriigis;
b)
meetmed
ei avalda finantsturgude tõhususele kahjulikku mõju, mis on võrreldes meetmetest saadava kasuga ebaproportsionaalselt suur
.
2.
Liikmesriigi pädev asutus võib kehtestada keelu või tingimused seoses füüsilise või juriidilise isikuga, kes kavatseb sõlmida:
a)
lühikeseks müügi tehingut; või
b)
muud kui lühikeseks müügi tehingut, millega luuakse muu finantsinstrument või mis on teise finantsinstrumendiga seotud, ja mille eesmärk või üks eesmärkidest on võimaldada füüsilisel või juriidilisel isikul saada rahalist kasu juhul, kui muu finantsinstrumendi hind või väärtus langeb.
3.
Liikmesriigi pädev asutus võib keelata füüsilisel või juriidilisel isikul sõlmida finantsinstrumendiga seotud tehinguid või piirata selliste tehingute mahtu.
4.
Lõigete 2 või 3 kohast meedet võib kohaldada tehingute suhtes, mis on seotud kõigi finantsinstrumentide, teatavat liiki finantsinstrumentide või konkreetse finantsinstrumendiga.
Kõnealust meedet võib kohaldada teatavate asjaolude korral või sellest võib asjaomane pädev asutus teha erandeid.
Eelkõige võib erandeid kohaldada turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes.
Artikkel 18
Krediidiriski vahetustehingute piirangud eriolukorras
1.
Liikmesriigi pädev asutus võib piirata füüsilise või juriidilise isiku võimalusi sõlmida
omaenda
liikmesriigi
emiteeritud
kohustusega seotud krediidiriski vahetustehinguid või piirata
omaenda
liikmesriigi
emiteeritud
kohustusega seotud krediidiriski vahetustehingute selliste katmata positsioonide mahtu, mida füüsiline või juriidiline isik võib võtta, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:
a)
turul on ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust asjaomases liikmesriigis või ühes või mitmes teises liikmesriigis;
b)
meede
ei avalda finantsturgude tõhususele kahjulikku mõju, mis on võrreldes meetmest saadava kasuga ebaproportsionaalselt suur
.
2.
Lõike 1 kohaselt võetud meedet võib kohaldata teatavasse liiki kuuluvate krediidiriski vahetustehingute suhtes või konkreetsete krediidiriski vahetustehingute suhtes.
Kõnealust meedet võib kohaldada teatavate asjaolude korral või sellest võib pädev asutus teha erandeid.
Eelkõige võib erandeid kohaldada turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes.
2 a.
Pädev asutus, kes on võtnud lõike 1 kohase meetme, võib paluda EVJA-l kaaluda artikli 24 lõike 1 punktist c tulenevate volituste rakendamist, juhul kui asjaomased ebasoodsad sündmused või suundumused nõuavad meetme rakendamist liidu tasandil.
Artikkel 19
Volitused ajutiselt piirata finantsinstrumentide lühikeseks müüki märkimisväärse hinnalanguse korral
1.
Kui finantsinstrumendi hind kauplemiskohas on ühe kauplemispäeva jooksul langenud alla lõikes 4 osutatud väärtuse võrreldes eelmise kauplemispäeva sulgemishinnaga kõnealuses kauplemiskohas, kaaluvad kõnealuse kauplemiskoha päritoluliikmesriigi pädevad asutused, kas on asjakohane keelata või piirata füüsilistel või juriidilistel isikutel kõnealuse finantsinstrumendi lühikeseks müügi tehingute tegemist kauplemiskohas või muul viisil piirata kõnealuse finantsinstrumendiga kõnealuses kauplemiskohas tehtavaid tehinguid, et vältida finantsinstrumendi hinna korrapäratut langust.
Kui pädev asutus jõuab esimese lõigu kohaselt seisukohale, et on asjakohane sekkuda, keelab või piirab ta aktsiate või võlainstrumentide puhul isikutel lühikeseks müügi tehingute sõlmimise kauplemiskohas või muud liiki finantsinstrumentide puhul piirab kõnealuste finantsinstrumentidega tehingute sõlmimist kõnealuses kauplemiskohas.
2.
Meedet kohaldatakse mitte kauem kui selle kauplemispäeva lõpuni, mis järgnes kauplemispäevale, mil hinnalangus aset leidis.
Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib meetme kehtivusaega pikendada, kui meetme võtmise põhjuste tõttu on pikendamine õigustatud.
3.
Kõnealust meedet kohaldatakse teatavate asjaolude korral või sellest võib pädev asutus teha erandeid.
Eelkõige võib erandeid kohaldada turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes.
3 a.
Pärast pädevalt asutuselt teatise saamist selle kohta, et füüsilistel või juriidilistel isikutel on keelatud kauplemiskohas finantsinstrumendi lühikeseks müügiga tegelemine või see on piiratud või kõnealuse finantsinstrumendiga tehtavaid tehinguid on selles kauplemiskohas muul viisil piiratud, kaalub EVJA enne järgmise kauplemispäeva algust, kas meedet tuleks vastavalt artiklile 24 laiendada kõigile kauplemiskohtadele, kus kaubeldakse finantsinstrumendiga, mida meede puudutab.
4.
Väärtuse langus on aktsiate puhul 10 % või rohkem ja muude finantsinstrumendi liikide puhul määrab kõnealuse näitaja komisjon.
Finantsturgude suundumusi arvesse võttes võib EVJA vajaduse korral esitada ning saata Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamuse lõikes 4 osutatud künniste kohandamise kohta.
Komisjon võtab
kolme kuu jooksul pärast EVJA arvamuse kättesaamist
vastavalt artiklile 36 vastu delegeeritud õigusaktid, milles määrab kindlaks ▌
meetme kohaldamise kestuse valikuvõimalused ja
finantsinstrumentide ▌väärtuse languse, võttes arvesse iga finantsinstrumendi liigi eripära
ja erinevat volatiilsust
.
5.
Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab EVJA välja
reguleerivate tehniliste standardite
kavandid
, et määrata kindlaks meetod, mille kohaselt arvutatakse 10 %-line väärtuse langus aktsiate puhul ja komisjoni poolt vastavalt lõikele 4 kindlaks määratud väärtuse langus.
EVJA esitab kõnealuste reguleerivate tehniliste standardite kavandid komisjonile 31. detsembriks 2011.
Komisjonile delegeeritakse volitused võtta vastu
esimeses lõigus osutatud reguleerivad
tehnilised
standardid ▌vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14.
Artikkel 20 Piirangute kehtivusaeg
Kõik artiklite 16,
16a
, 17 ja 18 kohaselt võetud meetmed kehtivad esialgu kuni kolm kuud alates artiklis 21 osutatud teatise avaldamise kuupäevast.
Kõigi selliste meetmete kehtivusaega võib pikendada mitu korda korraga kuni kolme kuu võrra,
juhul kui meetme võtmise põhjendused jätkuvalt kehtivad
.
Kui meetme kehtivusaega kolmekuulise ajavahemiku möödumisel ei pikendata, kaotab see automaatselt kehtivuse
.
Artikkel 21
Teatis piirangute kohta
1.
Pädev asutus avaldab oma veebilehel teatise mis tahes otsuse kohta võtta artiklite 16–19 kohased meetmed või pikendada nende kehtivusaega.
2.
Teatises märgitakse vähemalt järgmine teave:
a)
võetud meetmete kirjeldus, sealhulgas finantsinstrumendid ja tehingute liik, mille suhtes neid kohaldatakse, ja kõnealuste meetmete kehtivusaeg;
b)
põhjus, miks pädev asutus peab vajalikuks meetmeid võtta, sealhulgas meetmete vajalikkust toetavad tõendid.
3.
Artiklite 16–19 kohased meetmed jõustuvad teatise avaldamise kuupäeval või teatises märgitud hilisemal kuupäeval ja neid kohaldatakse seoses tehingutega, mis sõlmitakse pärast meetme jõustumist.
Artikkel 22
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse ja teiste pädevate asutuste teavitamine
1.
Enne artiklite 16,
16a
, 17 või 18 kohaste meetmete võtmist või nende kehtivusaja pikendamist ning enne mis tahes artikli 19 kohaste piirangute kehtestamist teatab pädev asutus kavandatud meetmetest EVJA-le ja teistele pädevatele asutustele.
2.
Teatises märgitakse kavandatud meetmete üksikasjad, selliste finantsinstrumentide ja tehingute liik, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, meetmete vajalikkust toetavad tõendid ning meetmete jõustumise kuupäev.
3.
Teatis artiklite 16,
16a
, 17 ja 18 kohaste meetmete võtmise või nende kehtivusaja pikendamise kohta esitatakse vähemalt 24 tundi enne kavandatud meetmete jõustumist või nende kehtivusaja pikendamist.
Eriolukorras võib pädev asutus esitada teatise vähem kui 24 tundi enne kavandatud meetmete jõustumist, kui ei ole võimalik seda teha 24 tundi enne jõustumist.
Artikli 19 kohane teatis esitatakse enne kavandatud meetmete jõustumist.
4.
Liikmesriigi pädev asutus, kes saab käesoleva artikli kohase teatise, võib kõnealuses liikmesriigis võtta artiklite 16–19 kohaseid meetmeid, kui ta jõuab seisukohale, et kõnealused meetmed on vajalikud teise pädeva asutuse aitamiseks.
Pädev asutus esitab vastavalt lõigetele 1, 2 ja 3 teatise ka siis, kui ta teeb ettepaneku meetmete võtmiseks.
2. jagu
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse volitused
Artikkel 23
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse poolne koordineerimine
1.
EVJA-l on vahendav ja koordineeriv roll seoses meetmetega, mida pädevad asutused 1. jao kohaselt võtavad.
Eelkõige tagab EVJA, et pädevad asutused kasutavad ühtset lähenemisviisi seoses 1. jao kohaste meetmetega, eelkõige seoses 1. jao kohaste sekkumisvolituste kasutamise, võetavate meetmete laadi ning nende kohaldamise alguse ja kestvusega.
2.
Pärast artikli 22 kohase teatise saamist artiklite 16,
16a
, 17 või 18 kohaste meetmete võtmise või nende kehtivusaja pikendamise kohta esitab EVJA 24 tunni jooksul
otsuse
selle kohta, kas meede või ettepanek on asjaomases eriolukorras vajalik.
Kõnealuses
otsuses
märgib EVJA, kas tema arvates on turul ebasoodsad sündmused või suundumused, mis tõsiselt ohustavad finantsstabiilsust või turu usaldust ühes või mitmes liikmesriigis, kas meede või ettepanek on ohu kõrvaldamiseks asjakohane ja proportsionaalne ning kas kavandatud meetmete kehtivusaeg on põhjendatud.
Kui EVJA arvates peaksid ohu kõrvaldamiseks võtma meetmeid ka teised pädevad asutused, märgib ta selle kõnealuses
otsuses ja nõuab, et need pädevad asutused võtaksid sellised meetmed 24 tunni jooksul
.
Otsus
avaldatakse EVJA veebilehel.
3.
Juhul kui EVJA peab vajalikuks meetme kehtestamist liidu tasandil, on EVJA otsus pädevatele asutustele siduv ja meede kehtestatakse 24 tunni jooksul
.
3 a.
EVJA vaatab käesoleva artikli kohased meetmed läbi korrapäraselt ja igal juhul vähemalt iga kolme kuu järel.
Kui meetme kehtivusaega pärast kolmekuulist kehtivusaega ei pikendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.
Artikkel 24
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse sekkumisvolitused
1.
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1095/2010 artikli 9 lõikele 5 võtab EVJA juhul, kui on täidetud mõlemad lõikes 2 sätestatud tingimused, ühe või mitu järgmist meedet:
a)
nõuab, et füüsilised või juriidilised isikud, kellel on lühike netopositsioon seoses teatava finantsinstrumendiga või finantsinstrumentide liigiga, teavitaksid pädevat asutust või avalikustaksid iga sellise positsiooni üksikasjad;
b)
keelata füüsilistel või juriidilistel isikutel sõlmida lühikeseks müügi või muud tehingut, millega luuakse muu finantsinstrument või mis on muu finantsinstrumendiga seotud, ja mille eesmärk või üks eesmärkidest on võimaldada füüsilisel või juriidilisel isikul saada rahalist kasu juhul, kui muu finantsinstrumendi hind või väärtus väheneb, või kehtestada sellise tehingu tegemise tingimused;
c)
piirata füüsilise või juriidilise isiku võimalusi sõlmida ELi või liikmesriigi kohustusega seotud krediidiriski vahetustehinguid või piirata ELi või liikmesriigi kohustusega seotud krediidiriski vahetustehingute selliste katmata positsioonide mahtu, mida füüsiline või juriidiline isik võib võtta;
d)
keelata füüsilisel või juriidilisel isikul sõlmida
käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate
finantsinstrumendiga seotud tehinguid või piirata selliste tehingute mahtu.
Kõnealuseid meetmeid võib kohaldada teatavate asjaolude korral või sellest võib asjaomane pädev asutus teha erandeid.
Eelkõige võib erandeid kohaldada turutegemise ja esmasturuga seotud toimingute suhtes.
2.
EVJA teeb lõike 1 kohase otsuse ainult siis, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:
a)
lõike 1 esimese lõigu punktides a–d loetletud meetmed aitavad kõrvaldada ohtu finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklikkusele või ELi kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsusele ning sellel on piiriülene mõju;
b)
pädev asutus ei ole võtnud ohu kõrvaldamiseks meetmeid või võetud meetmed ei ole ohu kõrvaldamiseks piisavad.
3.
Lõike 1 kohaste meetmete võtmisel võtab EVJA arvesse seda, kas:
a)
meetmega kõrvaldatakse asjakohaselt oht finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklikkusele või ELi kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsusele või märkimisväärselt parandatakse pädevate asutuste võimalusi ohu jälgimiseks;
b)
meetmega ei kaasne õigusliku arbitraaži riski;
c)
meetmega ei vähendata turu tõhusust, sealhulgas ei piirata asjaomastel turgudel likviidsust või tekitata turuosalistele ebakindlust, mis on ebaproportsionaalselt suur võrreldes meetmest saadava kasuga.
Kui pädev asutus või pädevad asutused on võtnud vastavalt artiklitele 16,
16a
, 17 või 18 meetmeid, võib EVJA võtta lõike 1 kohase mis tahes meetme, ilma et ta peaks esitama artikli 23 kohase
otsuse
.
4.
Enne lõike 1 kohase meetme võtmise või selle kehtivusaja pikendamise kohta otsuse tegemist konsulteerib EVJA vajaduse korral Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja muude asjaomaste asutustega.
5.
Enne lõike 1 kohase meetme võtmise või selle kehtivusaja pikendamise kohta otsuse tegemist teatab EVJA kavandatud meetmetest pädevatele asutustele.
Teatises märgitakse kavandatud meetmete üksikasjad, selliste finantsinstrumentide ja tehingute liik, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, meetmete vajalikkust toetavad tõendid ning meetmete jõustumise kuupäev.
6.
Teatis esitatakse vähemalt 24 tundi enne kavandatud meetmete jõustumist või meetmete kehtivusaja pikendamist.
Eriolukorras võib EVJA esitada teatise vähem kui 24 tundi enne kavandatud meetmete jõustumist, kui ei ole võimalik seda teha 24 tundi enne jõustumist.
7.
EVJA avaldab oma veebilehel teatise mis tahes otsuse kohta võtta lõike 1 kohased meetmed või pikendada nende kehtivusaega.
Teatises märgitakse vähemalt järgmine:
a)
võetud meetmete kirjeldus, sealhulgas finantsinstrumendid ja tehingute liik, mille suhtes neid kohaldatakse, ja kõnealuste meetmete kehtivusaeg;
b)
põhjus, miks EVJA peab vajalikuks meetmeid võtta, sealhulgas meetmete vajalikkust toetavad tõendid.
8.
Meede jõustub teatise avaldamise kuupäeval või teatises märgitud hilisemal kuupäeval ja seda kohaldatakse seoses tehingutega, mis sõlmitakse pärast meetme jõustumist.
9.
EVJA vaatab lõikes 1 osutatud meetmed läbi sobivate ajavahemike järel ja vähemalt iga kolme kuu järel.
Kui meetme kehtivusaega kolme kuu jooksul ei pikendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.
Lõikeid 2–8 kohaldatakse meetmete kehtivusaja pikendamise korral.
10.
Käesoleva artikli kohaselt EVJA võetud meede on ülimuslik meetmete suhtes, mida pädev asutus on varem võtnud 1. jao kohaselt.
Artikkel 25 Ebasoodsate sündmuste või suundumuste täpsustamine
Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 36 vastu delegeeritud õigusaktid, et määrata kindlaks kriteeriumid ja tegurid, mida pädevad asutused ja EVJA võtavad arvesse artiklites 16,
16a
, 17, 18 ja 23 osutatud ebasoodsate sündmuste või suundumuste ning artikli 24 lõike 2 punktis a osutatud ohu kindlakstegemisel.
VI PEATÜKK
PÄDEVATE ASUTUSTE TEGEVUS Artikkel 26 Pädevad asutused
Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse täitmiseks pädeva asutuse.
Pädevad asutused on riigiasutused.
Liikmesriigid teatavad pädeva asutuse määramisest komisjonile, EVJA-le ja teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.
Artikkel 27
Pädevate asutuste volitused
1.
Käesoleva määrusega ettenähtud kohustuste täitmiseks on pädevatel asutustel kõik oma ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused.
Pädevad asutused rakendavad oma volitusi järgmisel viisil:
a)
vahetult;
b)
koostöös teiste asutustega;
c)
suunates küsimuse pädevatele õigusasutustele.
2.
Kohustuste täitmiseks on liikmesriikide pädevatel asutustel kooskõlas siseriikliku õigusega järgmised volitused:
a)
pääseda ligi kõikidele mis tahes kujul dokumentidele ja õigus nendest koopiaid saada või teha;
b)
nõuda kõikidelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt teavet ning vajadusel füüsiline või juriidiline isik teabe saamiseks välja kutsuda ja teda küsitleda;
c)
teostada kohapeal etteteatatud või etteteatamata kontrolle;
d)
nõuda olemasolevaid telefonikõnede salvestusi ja tõendeid andmete edastamise kohta;
e)
nõuda sellise tegevuse lõpetamist, mis on vastuolus käesoleva määruse sätetega;
f)
taotleda vara külmutamist ja/või arestimist.
3.
Ilma et see piiraks lõike 2 punktide a ja b kohaldamist, on liikmesriikide pädevatel asutustel volitused nõuda teatavatel juhtudel, et krediidiriski vahetustehingut tegev füüsiline või juriidiline isik esitaks kõik järgmised andmed:
a)
selgitus tehingu eesmärgi kohta ja selle kohta, kas tehing tehakse riski maandamiseks või muul eesmärgil;
b)
kui tehing tehakse riski maandamiseks, alusvaraga seotud riski tõendav teave.
Artikkel 28 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse uurimistegevus
EVJA võib ühe või mitme pädeva asutuse,
Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni
taotlusel või omal algatusel uurida lühikeseks müügi või krediidiriski vahetustehingute kasutamisega seotud konkreetset küsimust või tegevust, et hinnata, kas kõnealune küsimus või tegevus võib ohustada finantsstabiilsust või turu usaldust ELis.
EVJA avaldab aruande, milles esitatakse küsimuse või tegevusega seotud uurimise tulemused ja võimalikud soovitused,
kolme kuu jooksul pärast uurimine lõppu
.
Artikkel 29 Ametisaladus
1.
Ametisaladuse kohustust kohaldatakse kõikide füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud pädeva asutuse heaks või mõne teise asutuse või füüsilise või juriidilise isiku heaks, kellele pädev asutus on ülesandeid delegeerinud, sealhulgas pädeva asutuse heaks lepingu alusel töötavate audiitorite ja ekspertide suhtes.
Konfidentsiaalset
ametisaladuse alla kuuluvat teavet ei tohi avaldada ühelegi teisele füüsilisele või juriidilisele isikule ega asutusele, välja arvatud juhul, kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
2.
Kogu käesoleva määruse kohaselt pädevate asutuste vahel vahetatav teave,
mis puudutab äri- või töötingimusi ja muid majanduslikke või isiklikke küsimusi
, loetakse konfidentsiaalseks
ja ametisaladuse alla kuuluvaks kuni 10 aastaks
, välja arvatud juhul, kui pädev asutus märgib teavet edastades, et seda võib avaldada, või kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
Artikkel 30 Koostöökohustus
Liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd, kui see on käesoleva määruse rakendamiseks vajalik või otstarbekas.
Eelkõige annavad pädevad asutused üksteisele põhjendamatu viivituseta teavet, mida on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.
Artikkel 30 a
Koostöö Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusega
1.
Pädevad asutused teevad käesoleva määruse kohaldamisel koostööd EVJAga kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.
2.
Pädevad asutused esitavad Euroopa EVJA-le viivitamata kogu teabe, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks määruse (EL) nr 1095/2010 kohaselt.
Artikkel 31 Koostöö kohapealse kontrolli või uurimise taotlemise korral
1.
Ühe liikmesriigi pädev asutus võib seoses kohapealse kontrolli või uurimisega taotleda abi teise liikmesriigi pädevalt asutuselt.
Pädev asutus teavitab esimeses lõigus osutatud taotlusest EVJAt.
Piiriülese mõjuga kontrolli või uurimise korral koordineerib kontrolli või uurimist EVJA.
2.
Kui pädev asutus saab teise liikmesriigi pädevalt asutuselt taotluse viia läbi kohapealne kontroll või uurimine, võib ta:
a)
viia kohapealse kontrolli või uurimise ise läbi;
b)
lubada taotluse esitanud pädeval asutusel kohapealses kontrollis või uurimises osaleda;
c)
lubada taotluse esitanud pädeval asutusel ise kohapealne kontroll või uurimine läbi viia;
d)
määrata audiitorid või eksperdid kohapealset kontrolli või uurimist läbi viima;
e)
jagada teatavaid järelevalveülesandeid teiste pädevate asutustega.
2 a.
EVJA võib ühtlasi teostada vajalikku kohapealset kontrolli sellest eelnevalt teatades või teatamata
.
EVJA võib nõuda liikmesriikide pädevatelt asutustelt eriuurimise ja kohapealse kontrolli teostamist.
Artikkel 32
Koostöö kolmandate riikidega
1.
Pädevad asutused sõlmivad kolmandate riikide pädevate asutustega koostöökokkulepped, mis käsitlevad teabevahetust kolmandate riikide
järelevalveasutustega
, käesolevas määrusest tulenevate kohustuste jõustamist kolmandates riikides ja pädevate asutuste poolt selliste sarnaste meetmete võtmist, millega täiendatakse artiklite 16−25 kohaselt võetud meetmeid.
Pädev asutus teatab EVJA-le ja teistele pädevatele asutustele kavatsusest selline kokkulepe sõlmida.
1 a.
Pädevad asutused edastavad vastavalt artiklile 30a EVJA-le kolmandate riikide järelevalveasutustelt saadud teabe.
2.
EVJA koordineerib koostöökokkulepete sõlmimist liikmesriikide pädevate asutuste ja kolmandate riikide asjaomaste
järelevalveasutuste
vahel.
EVJA võtab vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 vastu suunised
näidiskokkuleppe koostamise kohta, mida pädevad asutused
kasutavad
.
Samuti koordineerib EVJA kolmandate riikide
järelevalveasutustelt
saadud sellise teabe vahetamist pädevate asutuste vahel, mis võib olla asjakohane artiklite 16−25 kohaste meetmete võtmisel.
3.
Pädevad asutused sõlmivad teabevahetust käsitlevad koostöökokkulepped kolmandate riikide
järelevalveasutustega
ainult juhul, kui avaldatava teabe suhtes kohaldatakse ametisaladuse tagatisi, mis on vähemalt samaväärsed artiklis 29 sätestatuga.
Selline teabevahetus on vajalik kõnealuste pädevate asutuste ülesannete täitmiseks.
Artikkel 33 Isikuandmete edastamine ja säilitamine
Seoses isikuandmete edastamisega liikmesriikide vahel või liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel kohaldavad liikmesriigid direktiivi 95/46/EÜ.
Seoses isikuandmete edastamisega EVJA-lt liikmesriikidele või kolmandale riigile järgib EVJA määrust (EÜ) nr 45/2001.
Andmeid säilitatakse kõige rohkem viis aastat.
Artikkel 34 Teabe avaldamine kolmandatele riikidele
Liikmesriigi pädev asutus võib edastada kolmanda riigi
järelevalveasutusele
andmed ja andmete analüüsi tulemused, kui on täidetud direktiivi 95/46/EÜ artiklites 25 või 26 sätestatud tingimused, ja teha seda ainult üksikjuhtumite kaupa.
Liikmesriigi pädev asutus on seisukohal, et andmate edastamine on käesoleva määruse kohaselt vajalik.
Andmed edastatakse ainult juhul
,
kui
kolmas riik
tagab
,
et
andmeid
ei edastata
muule kolmandale riigile ilma liikmesriigi pädeva asutuse kirjaliku loata.
Liikmesriigi pädev asutus avaldab
artikli 29 kohaselt konfidentsiaalse ja
teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud teabe kolmanda riigi
järelevalveasutusele
ainult juhul, kui asjaomase liikmesriigi pädev asutus on saanud selleks selgesõnalise nõusoleku teabe edastanud pädevalt asutuselt ja kui teave avaldatakse ainult sellel eesmärgil, milleks kõnealune pädev asutus andis nõusoleku.
Artikkel 35
Karistused
Liikmesriigid kehtestavad
EVJA poolt kehtestatud suuniste põhjal ja võttes arvesse komisjoni teatist sanktsioonide tõhustamise kohta finantsteenuste sektoris, vastavalt oma siseriiklike õigusaktide põhimõtetele
eeskirjad haldusmeetmete, karistuste ja rahatrahvide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks.
Kehtestatavad meetmed, karistused ja trahvid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Kui müüja rikub artikli 12 sätteid, on karistused piisavalt suured tagamaks, et müüja ei teeni kasumit.
EVJA võtab vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010 vastu suunised haldusmeetmete ja karistuste liikide kohta, mis liikmesriikides tuleb kehtestada.
Liikmesriigid teatavad
esimeses ja teises lõigus osutatud
sätetest komisjonile
ja EVJA-le
▌ [1. juuliks 2012] ja annavad
neile
viivitamata teada
sätete
nende edaspidistest muudatustest.
EVJA avaldab oma veebilehel nimistu olemasolevatest haldusmeetmetest ja karistustest liikmesriikide kaupa ja ajakohastab seda korrapäraselt.
Liikmesriigid esitavad igal aastal EVJA-le koondteabe kõigi kehtestatud haldusmeetmete ja karistuste kohta.
Kui pädev asutus avaldab teabe selle kohta, et on kehtestatud haldusmeede või karistus, teatab ta sellest samaaegselt EVJA-le.
VII PEATÜKK
DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID Artikkel 36 Delegeeritud volituste rakendamine
1.
Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud tingimusi.
2.
Artikli 2 lõikes 2, artikli 3 lõikes 7, artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 3, artikli 6 lõikes 2, artikli 7 lõikes 3, artikli 8 lõikes 3, artikli 15 lõikes 2, artikli 19 lõikes 4 ja artiklis 25
osutatud volitused delegeeritakse komisjonile määramata ajaks.
2 a.
Komisjon püüab enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerida EVJAga.
3.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
artikli 2 lõikes 2, artikli 3 lõikes 7, artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 3, artikli 6 lõikes 2, artikli 7 lõikes 3, artikli 8 lõikes 3, artikli 15 lõikes 2, artikli 19 lõikes 4 ja artiklis 25
osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Tagasivõtmise otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas
või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval.
See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5.
Artikli 2 lõike 2, artikli 3 lõike 7, artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 3, artikli 6 lõike 2, artikli 7 lõike 3, artikli 8 lõike 3, artikli 15 lõike 2, artikli 19 lõike 4 ja artikli 25 kohane delegeeritud akt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväidet kolme kuu jooksul pärast seda, kui akt tehti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks, või kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppu komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet
.
Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda ajavahemikku
kolme kuu
võrra pikendada.
▌
Artikkel 39 Komiteemenetlus
1.
Komisjoni abistab komisjoni otsusega 2001/528/EÜ EÜT L 191, 13.7.2001, lk 45.
loodud Euroopa väärtpaberikomitee.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
tähenduses
.
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele,
kohaldatakse määruse nr 182/2001 artiklit 5
, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.
█
Artikkel 39 a
Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise tähtaeg
Komisjon võtab artikli 2 lõikes 2, artikli 3 lõikes 7, artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 3, artikli 6 lõikes 2, artikli 7 lõikes 3, artikli 8 lõikes 3, artikli 15 lõikes 2, artikli 19 lõikes 4 ja artiklis 25 osutatud delegeeritud õigusaktid vastu hiljemalt ...
*
Väljaannete talitus: palun lisada kuupäev: kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist
.
.
VIII PEATÜKK
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 40 Läbivaatamine ja aruandlus
Komisjon esitab
30. juuniks 2013
pädevate asutuste ja EVJAga peetud arutelusid silmas pidades Euroopa Parlamendile
ja nõukogule
aruande, milles käsitletakse järgmist:
a)
artiklite 5 ▌ ja 8 kohaste teatamis- ja avalikustamiskünniste asjakohasus;
a a)
avalikustamisnõude, teabe esitamise nõude ja artikli 7 kohaste avalikustamiskünniste asjakohasus ja eelkõige nende mõju finantsturgude tõhususele ja volatiilsusele;
a b)
kas tsentraliseeritud otsene aruandlus EVJA-le on asjakohane;
b)
II peatükis sätestatud piirangute ja nõuete toimimine;
c)
kas on asjakohane kehtestada muud piirangud või tingimused lühikeseks müügi või krediidiriski vahetustehingute suhtes.
Artikkel 41
Üleminekusätted
Olemasolevaid meetmeid, mis kehtivad enne 15. septembrit 2010 ja jäävad käesoleva määruse reguleerimisalasse, kohaldatakse kuni [1. juulini 2013] tingimusel, et nendest teatatakse komisjonile.
Artikkel 41 a
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse töötajad ja ressursid
31. detsembriks 2011 hindab EVJA personali- ja ressursivajadusi, mis tulenevad tema volituste ja ülesannete ülevõtmisest vastavalt käesolevale määrusele, ning esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile sellekohase aruande
.
Artikkel 42 Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas
.
Seda kohaldatakse alates [1. juulist 2012].
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
...,
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
eesistuja eesistuja
