A7-0164/2010
19.5.2010
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169)
(KOM(2009)0610 – C7‑0263/2009 – 2009/0169(COD))
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Raportöör:
Lena Ek
PE 438.278v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Märgitud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud teksti muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse muudetud tekst paksus kaldkirjas .
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida komisjoni ettepanekus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Välja jäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................27
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS.........30
MENETLUS..............................................................................................................................44
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169)
( KOM(2009)0610 – C7‑0263/2009 – 2009/0169(COD) )
( Seadusandlik tavamenetlus : esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule ( KOM(2009)0610 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 169 ja artikli 172 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C7‑0263/2009 );
– võttes arvesse komisjoni teatist parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” ( KOM(2009)0665 );
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artiklit 185 ning artikli 188 lõiget 2;
– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust¹;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 55;
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust ( A7‑0164/2010 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.
EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED
* Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌. *
komisjoni ettepaneku kohta võtta vastu
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS 2010/…/EL
liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis ( BONUS )
(EMPs kohaldatav tekst)
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 185 ja artikli 188 teist lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
29. aprilli 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). ,
toimides seadusandliku tavamenetluse
Euroopa Parlamendi xx. xx 2010. aasta seisukoht. kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)
ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. („seitsmes raamprogramm”), on sätestatud liidu osalus mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendusprogrammides, sealhulgas osalus selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 tähenduses.
(2) Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsusega 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013)
ELT L 400, 30.12.2006, lk 86. rakendamise eriprogrammi „Koostöö”, soodustatakse mitut teemavaldkonda hõlmavat lähenemisviisi, mis on seotud ühe või mitme seitsmenda raamprogrammi valdkonnaga, ning nimetatakse artikli 169 (EÜ asutamisleping) kohast algatust ühiste Läänemere uuringute vallas ühe valdkonnana, mis sobib liidu osalemiseks ühiselt rakendatavates riiklikes teadusprogrammides.
(3) Läänemere, Euroopas asuva poolsuletud sisemere ökosüsteem on üks maailma suurimaid riimveekogusid, mida on olulisel määral mõjutanu d paljud looduslikud ja inimtegevusest põhjustatud ohud, näiteks uputatud keemiarelvadest, nagu Teise maailmasõja ajast pärinevad sõjagaasid, ja raskmetallühenditest, orgaanilistest ainetest, radioaktiivsest materjalist ning kütteõli- ja naftareostusest tingitud saastatus.
Põllumajanduse arenguga Läänemere vesikonnas on kaasnenud ka ulatuslik eutrofeerumist põhjustav väetiste ja orgaaniliste ainete üleliigne juurdevool ning kahjulike mitteendeemiliste võõrliikide sissetoomine keskkonda .
Kalavarude mittesäästev kasutamine ja kliimamuutus põhjustavad esialgse bioloogilise mitmekesisuse kadumise .
Need tegurid ja ka jätkuv inimtegevus, sealhulgas infrastruktuuriprojektid vahetult merekaldal ja Läänemere valgalal ning nende vahetus läheduses, samuti ökoloogiliselt mittesäästev turism, halvendavad loodusliku keskkonna seisundit .
See kõik kahandab tõsiselt Läänemere suutlikkust tagada säästval viisil kaubad ja teenused, millest inimesed otseselt ja kaudselt sotsiaalse, kultuurilise ja majandusliku kasu tasandil sõltuvad.
(4) 14. detsembri 2007. aasta Euroopa Ülemkogul toonitati Läänemere keskkonnaseisundi probleemi, mida kajastatakse komisjoni teatises, mis käsitleb Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegiat.
Peale selle on nõukogu kutsunud komisjoni üles esitama ettepaneku artikli 169 (EÜ asutamisleping) kohase Läänemere piirkonda hõlmava algatuse kohta.
(5) Teadus peaks aitama kõnealuste proovikividega toime tulla ja leida lahendusi kiireloomulistele Läänemere keskkonnaprobleemidele.
Hetkeolukorra tõsidus nõuab aga praeguste Läänemere piirkonna teadusuuringute kvalitatiivset ja kvantitatiivset arendamist täielikult integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise ja rakendamise kaudu, mis võimaldab kõikide Läänemerega piirnevate riikide asjaomaste teadusprogrammide ühtlustamist ja suunitlemist eesmärgiga käsitleda keerulisi ja kiireloomulisi küsimusi kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil.
(6) Praegu ei ole mitmed üksikute liikmesriikide riigisisesel tasandil Läänemere piirkonna teadus- ja arendustegevuse toetamiseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid või -meetmed Euroopa tasandil piisavalt kooskõlastatud, et saavutada strateegilistes teadus- ja arendusvaldkondades vajalikku kriitilist massi.
(7) Peale selle põhinevad pikaajalise riikliku poliitika jooksul välja kujunenud olemasolevad sektorispetsiifilised teadusuuringute struktuurid suuresti riiklikel juhtimissüsteemidel ning takistavad Läänemere probleemide lahendamiseks vajalike mitut valdkonda hõlmavate, valdkondadevaheliste ja valdkonnaüleste keskkonnauuringute väljatöötamist ja rahastamist.
(8) Kuigi nii Läänemere piirkonnas kui ka väljaspool seda asuvate riikidega on Läänemere uuringute vallas koostööd tehtud pikka aega, on ühiste jõupingutuste puhul siiani jäänud puudu teadussuutlikkuse optimaalseks kasutamiseks piisavatest rahalistest vahenditest, seda tulenevalt nii nende riikide ebavõrdsest majandus- ja arenguolukorrast kui ka äärmiselt mitmekesistest riiklikest teadusuuringute kavadest, uurimisteemadest ja -prioriteetidest. ▌
(9) Oma 11. juuni 2007. aasta „Koostöö” eriprogrammi rakendamise 2007.–2008. aasta tööprogrammis andis komisjon BONUS ERA-NETile ja ERA-NET Plusile Läänemere keskkonnauuringute valdkonnas rahalist toetust, et tugevdada keskkonnauuringuid rahastavate asutuste koostööd Läänemere piirkonnas ja hõlbustada üleminekut EÜ asutamislepingu artikli 169 alusel rakendatavale ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile.
(9 a) Üldiselt on BONUS ERA-NET ja ERA-NET PLUS hästi toiminud ning seetõttu on oluline tagada teadusuuringute järjepidevus, et tegeleda pakiliste keskkonnaprobleemidega.
(10) Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi lähenemisviisiga ning nagu BONUS ERA-NETi raames sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus tõdetud, on Läänemere piirkonnas vaja poliitikast juhinduvaid teadusprogramme.
(11) Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi („osalevad riigid”) on kokku leppinud ühise Läänemere teadus- ja arendusprogrammi BONUS („ BONUS ”) ühises korraldamises.
BONUSe eesmärk on toetada teaduse arengut ja uuenduslikkust, luues vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku Läänemere-äärsete riikide koostööks Läänemere piirkonna keskkonnauuringutes.
(12) Kuigi BONUS keskendub suures osas keskkonnauuringutele, seondub kõnealune algatus mitme asjassepuutuva liidu teadusprogrammiga, milles käsitletakse mitmesugust ökosüsteemile kumuleeruvat mõju avaldavat inimtegevust, näiteks kalandust, vesiviljelust, põllumajandust, infrastruktuuri (eriti energia valdkonnas) , transporti, teadlaste koolitust ja liikuvust ning sotsiaalmajanduslikke küsimusi.
Algatus on väga oluline mitme liidu poliitikavaldkonna ja direktiivi seisukohalt, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)),
ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.
ELi Läänemere piirkonna strateegia, ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik),
EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. ning ELi rahvusvaheliste kohustuste seisukohalt, näiteks HELCOMi Läänemere tegevuskava.
Sellest tulenevalt on BONUS kasulik paljude muude liidu poliitikavaldkondade tasandil.
(13) BONUSe mõju suurendamiseks on osalevad riigid nõustunud liidu osalemisega selles algatuses.
(14) BONUS peaks hõlmama strateegilist etappi (millele järgneb rakendusetapp), et pidada laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega strateegiast juhinduva teadusuuringute kava üle, mis suudaks vastata ka esilekerkivatele uurimisvajadustele.
Algatuse strateegilise etapi käigus tuleks taotleda ka teiste konkreetsetes sektorites tegutsevate rahastamisasutuste kaasamist, et mitme sektori lõppkasutajate vajadusi arvestavate teadusuuringute integreerimist veelgi tõhustada ning tagada uuringutulemuste tõhus kasutamine ja arvessevõtmine eri majandussektorite poliitilises ja ressursside haldamise korralduses.
(15) Strateegilise etapi lõpus peaks komisjon algatuse rakendusetapi alustamiseks kontrollima, et strateegiline uurimiskava, sidusrühmadega konsulteerimise platvormid ja rakendusviisid on kasutusele võetud .
Komisjon võib vajaduse korral teha soovitusi strateegilise uurimiskava parandamiseks.
Rakendusetapile üleminek peaks toimuma sujuvalt ja viivitusteta.
(16) Osalevad riigid on kokku leppinud, et algatust BONUS toetatakse 50 miljoni euroga.
Lubada tuleks ka mitterahalisi toetusi infrastruktuuri kättesaadavuse ja kasutamise võimaldamise kaudu (edaspidi „mitterahalised infrastruktuuritoetused”), tingimusel et need ei moodusta märkimisväärset osa kogu toetusest.
Selliste toetuste väärtust ja kasulikkust BONUSe projektide elluviimisel tuleks hinnata.
(17) Liidu toetus algatusele BONUS peaks terve algatuse kestuse vältel moodustama kuni 50 miljonit eurot ning vastama selle summa piires osalevate riikide toetusele, et suurendada nende huvi programmi ühise rakendamise vastu.
Suurem osa liidu toetusest peaks olema suunatud rakendusetapile.
Kummagi etapi jaoks tuleks kindlaks määrata ülemmäär.
Rakendusetapi ülemmäära tuleks tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra.
(18) BONUSe ühiseks rakendamiseks on vaja spetsiaalset rakendusstruktuuri, nagu on sätestatud otsuses 2006/971/EÜ.
Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUSe rakendamisel on spetsiaalne rakendusstruktuur Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik („BONUS EEIG”).
BONUS EEIG peaks saama liidu toetuse▌.
Kuigi osalevatele riikidele tuletatakse meelde, et tõelise ühiskassa põhimõte on oluline, otsustab iga osalev riik programmi ühiste rahastamiseeskirjade ja -menetluste piires, kas ta haldab oma toetussummasid ise või haldab neid BONUS EEIG.
Samuti peaks BONUS EEIG tagama, et algatuse BONUS elluviimine on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.
(19) Liidu toetus peaks olema seotud osalevate riikide pädevate riiklike asutuste ametlike kinnitustega ning nende rahalise toetuse maksmisega .
(20) Strateegilises etapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud toetuslepingu alusel, mis peaks olema reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013)
ELT L 391, 30.12.2006, lk 1. meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad, et toetuse haldamist hõlbustada ja lihtsustada.
(21) Rakendusetapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud rakenduslepingu alusel, milles nähakse ette liidu toetuse kasutamise üksikasjalik kord.
Seda liidu toetuse osa tuleks hallata kaudse tsentraliseeritud halduse teel kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)
EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. („finantsmäärus”) artikli 54 lõike 2 punktiga c ja artikliga 56 ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41
EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. .
(22) BONUS EEIG-le makstud toetustelt saadavat intressi tuleks käsitada tema tuluna ja see tuleks suunata BONUSe rakendamisele.
(23) Kui algatust BONUS rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega algatuse rahastamises, peaks liidul oma finantshuvide kaitsmiseks olema õigus oma rahalist toetust vähendada, selle andmine peatada või see lõpetada tingimustel, mis sätestatakse liidu ja BONUS EEIG vahel sõlmitavates lepingutes.
(24) Algatuse BONUS tõhusaks rakendamiseks tuleks rakendusetapil rahaliselt toetada projektikonkursside alusel ja BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult välja valitud BONUSe projektides osalejaid.
Sellise rahalise toetuse andmine ja maksmine algatuses BONUS osalejatele peaks olema läbipaistev, bürokraatiavaba ja vastavalt ühiseeskirjadele kooskõlas seitsmenda raamprogrammiga.
Projektiettepanekuid peaksid läbipaistvate ja ühiste kriteeriumide põhjal keskselt hindama kohalikke olusid hästi tundvad sõltumatud eksperdid ning rahalisi vahendeid tuleks eraldada keskselt heakskiidetud pingerea kohaselt.
(25) Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskus on komisjoni osakond, on selle instituutide teadussuutlikkus BONUSe seisukohalt siiski oluline ning võib aidata kaasa algatuse rakendamisele.
Seepärast on asjakohane määratleda Teadusuuringute Ühiskeskuse roll seoses tema rahastamiskõlblikkusega.
(26) Võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks hindamisel järgida seitsmenda raamprogrammi alusel esitatavate ettepanekute hindamisel kohaldatavaid põhimõtteid.
Seepärast peaksid projektiettepanekuid BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult hindama sõltumatud eksperdid.
Sõltumatu hindamise tulemusi rangelt järgides peaks BONUS EEIG koostama pingerea ja tähtsusjärjekorra, mis peaksid olema siduvad.
(27) Kõik liikmesriigid ja kõik seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid peaksid saama algatusega BONUS liituda.
(28) Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks olema võimalik muude riikide (eriti Läänemerega piirnevate või selle valgalal olevate riikide) osalemine algatuses BONUS , kui selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga ning kui nii komisjon kui ka osalevad liikmesriigid on sellega nõus.
Seitsmenda raamprogrammi kohaselt peaks liidul olema õigus leppida vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele kokku algatusele BONUS oma rahalise toetuse andmise tingimustes seoses selliste muude riikide osalemisega.
(29) Tuleks võtta asjakohased meetmed pettuste ja eeskirjade eiramise ennetamiseks ning astuda vajalikud sammud kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta
EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. , nõukogu 11. novembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest
EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. , ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta
EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. .
(30) BONUSe alusel toimuv teadustegevus peaks vastama ▌eetilistele põhimõtetele vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele ning järgima soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtteid.
(31) Komisjoni ja seda abistanud kohalikke olusid hästi tundvate sõltumatute ekspertide tehtud vahehindamise põhjal peaks komisjon hindama BONUSe rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning seatud eesmärkide suunas tehtud edusamme, samuti viima läbi lõpphindamise.
(32) BONUSes osalejad peaksid oma tulemusi teatavaks tegema ja laialdaselt levitama, eelkõige teistele sarnastele piirkondlikele mereuuringuprojektidele , ning tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.
(32 a) BONUS ERA-NET ja BONUS ERA-NET PLUS kohaselt juba teostatavate projektide eduka rakendamise käigus ilmnes Läänemere katastroofiline seisund; Läänemere keskkonnaseisundi uurimist tuleks seega jätkata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Liidu toetus
1.
Liidu rahalist toetust ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile BONUS („ BONUS ”), mille on ühiselt algatanud Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi („osalevad riigid”), antakse käesolevas otsuses sätestatud tingimustel.
2.
Liit annab kogu BONUSe kestuse vältel rahalist toetust summas kuni 50 miljonit eurot määruse (EÜ) nr 1906/2006 alusel strateegilises etapis ning finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c alusel rakendusetapis.
Selle ülemmäära piires on liidu toetus samaväärne osalevate riikide toetusega.
3.
Liidu rahaline toetus makstakse ühiselt eelarveassigneeringutest, mis on eraldatud kõikidele vastavatele teemavaldkondadele „Koostöö” eriprogrammis.
Artikkel 2
BONUSe rakendamine
1.
Algatust BONUS rakendab Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik BONUS EEIG („BONUS EEIG”).
2.
Kooskõlas I lisaga rakendatakse algatust BONUS kahes etapis: strateegiline etapp ja sellele järgnev rakendusetapp.
3.
Programmi strateegiline etapp kestab kuni 18 kuud .
Sellega valmistatakse ette rakendusetapp.
Strateegilise etapi jooksul täidab BONUS EEIG järgmisi ülesandeid:
(a) strateegilise uurimiskava koostamine , millega määratletakse programmi teaduslik sisu vastavalt seitsmendas raamprogrammis kehtestatud eesmärkidele, keskendudes projektikonkurssidele;
(b) sidusrühmadega konsulteerimise platvormide loomine, mille eesmärk on tugevdada ja institutsionaliseerida kõikide asjakohaste sektorite sidusrühmade kaasamist;
(c) rakendusviiside, sealhulgas finantsalaste ja õiguslike eeskirjade ja menetluste, BONUSe tegevusest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete ning inimressursside ja teabevahetusega seotud küsimuste ettevalmistamine.
4.
Rakendusetapp kestab vähemalt viis aastat.
Rakendusetapi jooksul avaldatakse algatuse BONUS eesmärkidele vastavate projektide rahastamiseks konkursikutseid .
Konkursid on suunatud mitut partnerit hõlmavatele riikidevahelistele projektidele (toetades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate piisavat osalemist) , sealhulgas teadusuuringutele, tehnoloogiaarendusele ning koolitus- ja levitamistegevusele.
Projektid valitakse välja, järgides võrdse kohtlemise, läbipaistvuse, sõltumatu hindamise, kaasrahastamise, mittetulunduslikkuse ja muudest liidu allikatest mitterahastamise põhimõtteid ning samuti tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet.
BONUSe projektides osalejatele rahalise toetuse andmine ja väljamaksmine peab olema seitsmenda raamprogrammi kohaste ühiste eeskirjadega kooskõlas.
Artikkel 3
Liidu toetuse tingimused
1.
Strateegilises etapis moodustab liidu rahaline toetus kuni 1,25 miljonit eurot ja on selle ülemmäära piires samaväärne osalevate riikide toetusega.
Liidu kohustus strateegilise etapi jooksul toetust anda sõltub osalevate riikide samaväärsest kohustusest.
2.
Rakendusetapis moodustab liidu rahaline toetus kuni 48,75 miljonit eurot ja on selle ülemmäära piires samaväärne osalevate riikide toetusega.
Seda ülempiiri võib tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra.
Rakendusetapil võib kuni 25 % osalevate riikide toetusest moodustada mitterahaline toetus teadusuuringute infrastruktuuri kättesaadavuse võimaldamise kujul („mitterahaline infrastruktuuritoetus”).
3.
Rakendusetapis antakse liidu rahalist toetust järgmiste tingimuste täitmise korral :
(a) artikli 2 lõikes 3 osutatud strateegiline uurimiskava, sidusrühmadega konsulteerimise platvormide ja rakendusviiside väljatöötamine osalevate liikmesriikide poolt, samuti I lisa punktis 2 sätestatud eesmärkide ja väljundite saavutamise suunas tehtud edusammud.
Komisjon võib vajaduse korral teha soovitusi strateegilise uurimiskava parandamiseks;
(b) BONUS EEIG tõestus tema suutlikkusest algatust BONUS rakendada, sealhulgas vastu võtta, jagada ja kontrollida liidu rahalist toetust kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkiga c ja artikliga 56 ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41 ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt;
(c) BONUSe sobiva ja tõhusa juhtimismudeli säilitamine ja kohaldamine vastavalt II lisale;
(d) I lisas sätestatud BONUSe rakendusetapiga seotud tegevuse (sh projektikonkursside algatamine toetuste määramiseks) tõhus elluviimine BONUS EEIGs;
(e) iga osaleva riigi võetud kohustus maksta oma osa algatuse BONUS rahastamisel j a oma rahalise osamakse tegelik tasumine, eriti selliste BONUS-projektides osalejate rahastamine, kes valiti välja pärast konkursikutseid ;
(f) liidu riigiabi eeskirjade ning eeskätt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi ühenduse raamistiku järgimine
ELT C 323, 30.12.2006, lk 1. ;
(g) kõrgel tasemel teadusliku pädevuse tagamine, eetiliste põhimõtete järgimine vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtete järgimine.
Artikkel 4
Teadusuuringute Ühiskeskuse osalemine
1.
Teadusuuringute Ühiskeskusel on õigus saada algatuse BONUS raames rahalisi vahendeid samadel tingimustel kui osalevate riikide abikõlblikel asutustel.
2.
Teadusuuringute Ühiskeskuse omavahendeid, mida ei kaeta BONUSe raames saadavatest rahalistest vahenditest, ei loeta liidu toetuse osaks artikli 1 tähenduses.
Artikkel 5
Liidu ja BONUS EEIG vahelised lepingud
1.
Rahaliste vahendite haldamise ja kontrollimise ning liidu finantshuvide kaitse üksikasjalik kord strateegilise etapi jooksul kehtestatakse toetuslepinguga, mille komisjon liidu nimel BONUS EEIGga kooskõlas käesolevas otsuses ning määruses (EÜ) nr 1906/2006 sätestatud eeskirjadega sõlmib.
2.
Rahaliste vahendite haldamise ja kontrollimise ning liidu finantshuvide kaitse üksikasjalik kord rakendusetapi jooksul kehtestatakse rakenduslepinguga ja iga-aastaste rahastamislepingutega, mille komisjon liidu nimel BONUS EEIGga sõlmib.
Rakendusleping sisaldab eeskätt järgmisi sätteid:
(a) antud ülesannete määratlus;
(b) liidu rahaliste vahendite kaitsmist käsitlev säte;
(c) ülesannete täitmise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas BONUSe projektide suhtes kohaldatavad rahastamiseeskirjad ja rahaliste vahendite ülemmäärad ning asjakohased vastutusala piiritlemise ja kontrolli korraldamise sätted;
(d) komisjonile ülesannete täitmise kohta aruannete esitamise eeskirjad;
(e) ülesannete täitmise lõpetamise tingimused;
(f) komisjoni teostatava kontrolli üksikasjalik kord;
(g) eraldi pangakonto kasutamise ja saadud intresside käsitlemise tingimused;
(h) sätted, mis tagavad, et liidu meetmed eristuvad BONUS EEIG muust tegevusest;
(i) kohustus hoiduda tegevusest, mis võib põhjustada huvide konflikti finantsmääruse artikli 52 lõike 2 tähenduses;
(j) artiklis 2 osutatud BONUSe rakendamisest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivad sätted;
(k) vahehindamistel ja lõpphindamisel, sealhulgas artiklis 13 osutatud hindamistel kasutatavad kriteeriumid.
3.
Komisjon korraldab BONUS EEIG eelhindamise, et saada tõendeid finantsmääruse artiklis 56 osutatud menetluste ja süsteemide olemasolu ja nõuetekohase toimimise kohta.
Artikkel 6
Toetuselt saadav intress
Algatusele BONUS eraldatud rahaliselt toetuselt saadavat intressi käsitatakse BONUS EEIG tuluna ja see suunatakse BONUSele .
Artikkel 7
Liidu rahalise toetuse vähendamine, selle andmise peatamine või lõpetamine
Kui algatust BONUS ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, võib liit oma rahalist toetust vähendada või selle andmise peatada või lõpetada, võttes arvesse BONUSe rakendamisel tehtud edusamme.
Kui osalevad riigid ei toeta BONUSe rahastamist või teevad seda osaliselt või hilinemisega, võib liit artikli 5 lõikes 1 osutatud toetuslepingu tingimuste kohaselt oma rahalist toetust vähendada, võttes arvesse osalevate riikide vahenditest eraldatud summat.
Artikkel 8
Liidu finantshuvide kaitsmine osalevate riikide poolt
BONUSe rakendamisel võtavad osalevad riigid liidu finantshuvide kaitseks vajalikud õiguslikud, reguleerivad, haldus- või muud meetmed.
Eelkõige võtavad osalevad riigid vajalikud meetmed, et tagada kõigi liidule võlgnetavate summade tagasinõudmine kooskõlas finantsmäärusega ja määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.
Artikkel 9
Komisjoni ja kontrollikoja tehtav kontroll
Komisjonil ja kontrollikojal on õigus ellu viia kontrolli ja inspekteerimist, mis on vajalik liidu rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning liidu finantshuvide kaitseks pettuste või muu eeskirjade eiramise eest.
Selleks teevad osalevad riigid ja BONUS EEIG komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavaks kõik asjakohased dokumendid.
Artikkel 10
Vastastikune teavitamine
Komisjon edastab kogu asjakohase teabe Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
Osalevatel riikidel palutakse esitada Euroopa Parlamendi, nõukogu või kontrollikoja taotlusel BONUS EEIG kaudu komisjonile kogu lisateave BONUS EEIG finantsjuhtimise kohta , mis on kooskõlas artiklis 13 esitatud üldiste aruandlusnõuetega .
Artikkel 11
Teiste liikmesriikide ja assotsieerunud riikide osalemine
Igal liikmesriigil ja igal seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigil on õigus liituda algatusega BONUS kooskõlas käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 ning artikli 3 lõike 3 punktides e ja f sätestatud kriteeriumidega.
Käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse algatusega BONUS liitunud liikmesriike ja teisi riike osalevate riikidena.
Artikkel 12
Muude riikide osalemine
Osalevad riigid ja komisjon võivad nõustuda mis tahes kolmanda riigi osalemisega artikli 3 lõikes 1 ning artikli 3 lõike 3 punktides e ja f sätestatud kriteeriumide kohaselt ja tingimusel, et selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga.
Osalevad riigid ja komisjon määratlevad tingimused, mille alusel on sellises riigis asutatud või asuvatel juriidilistel isikutel õigus saada BONUSe alusel rahalist toetust.
Artikkel 13
Aastaaruanded ja hindamine
Komisjon lisab Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 190 kohaselt esitatavale seitsmenda raamprogrammi aastaaruandele aruande BONUSe tegevuse kohta.
Komisjon korraldab BONUSe vahehindamise hiljemalt 31. detsembriks 2014.
Hinnang käsitleb edusamme artiklis 2 ja I lisas sätestatud eesmärkide saavutamisel, samuti BONUSe soovitusi kõige asjakohasemate viiside kohta integreerituse, sealhulgas teadusliku, juhtimisalase ja rahalise integreerituse ning rakendamise kvaliteedi ja tõhususe edasiseks suurendamiseks, ning küsimust, kas osalevate riikide rahalised toetused on nende riikide teadusringkondade võimalikku nõudlust silmas pidades asjakohased.
Komisjon edastab hindamise tulemused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Kui liidu osalemine algatuses BONUS lõppeb, kuid mitte hiljem kui 31. detsembriks 2017, korraldab komisjon BONUSe lõpphindamise.
Komisjon esitab selle hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 15
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Koostatud
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
eesistuja eesistuja
I LISA
BONUSE EESMÄRGID JA RAKENDAMINE
1.
BONUSE EESMÄRGID
BONUS tõstab Läänemere piirkonna teadussuutlikkust, et toetada eesmärgipäraste määruste, tegevuspõhimõtete ja juhtimistavade väljatöötamist ning rakendamist, tõhusalt reageerida kõnealuse piirkonna praegustele ja tulevastele olulistele keskkonnaprobleemidele ja peamistele ühiskondlikele küsimustele ning parandada Läänemere piirkonna keskkonnauuringute killustatud kavandamise ja rakendatava lähenemisviisi tõhusust ja tulemuslikkust, integreerides Läänemere süsteemiga seotud teadusuuringud koostööpõhiseks ja valdkonnaüleseks rahvusvaheliseks tervikprogrammiks, mis on kestev ning selge sihiga.
Algatus aitab kaasa ka Euroopa teadusruumi loomisele ja ülesehitamisele Läänemere piirkonnas.
Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb parandada Läänemere piirkonna keskkonnauuringute killustatud kavandamise tõhusust ja tulemuslikkust, integreerides teadusuuringud kestvaks koostööpõhiseks ja valdkonnaüleseks rahvusvaheliseks tervikprogrammiks, mis on selge sihiga ning toetab piirkonna säästvat arengut.
Selleks võetakse algatuse BONUS raames järgmised meetmed:
(a) kehtestatakse poliitikast juhinduv strateegiline uurimiskava;
(b) suurendatakse jätkusuutlike piiriüleste ja sektoriüleste avalik-õiguslike uurimisprogrammide kooskõlastatust ja integreeritust;
(c) tõstetakse ELi uute Läänemere-äärsete liikmesriikide teadussuutlikkuse taset;
(d) luuakse sobivad sidusrühmadega konsulteerimise platvormid, mille raames kaasatakse kõikide asjakohaste sektorite esindajad;
(e) võetakse kasutusele täiendavad rahalised vahendid tõhusamaks sektoritevaheliseks koostööks Läänemere süsteemiga seotud teadusuuringutes;
(f) kehtestatakse asjakohased rakendusviisid, mis võimaldavad programmi ühise juriidilise haldusasutuse ja juhtimisstruktuuri kaudu tõhusalt rakendada;
(g) algatatakse ▌mitut teemavaldkonda käsitlevad , strateegilise suunitlusega ning mitut partnerit hõlmavad ühised projektikonkursid .
2.
STRATEEGILINE ETAPP
2.1.
Eesmärk
Strateegilise etapi käigus valmistatakse ette rakendusetapp.
See etapp on seotud programmi strateegilise väljatöötamisega, et tagada Läänemere uuringute optimaalse integreerituse saavutamine.
Etapi eesmärk on tugevdada sidusrühmade ja kasutajarühmade kaasatust, et teadusuuringud oleks poliitika ja haldamise seisukohast asjakohased, uuringuteemade prioriteetsuse kindlaksmääramine lähtuks poliitilistest vajadustest ning et aktiivselt taotletaks nii teadlaste ja nende vastavate teadusasutuste kui ka laiemate sidusrühmade täielikku kaasamist.
2.2.
Väljundid
BONUS EEIG esitab komisjonile järgmistes punktides kirjeldatud väljundid hiljemalt 15 kuu jooksul alates strateegilise etapi algusest.
BONUS EEIG taotluse korral annab komisjon talle kõnealuste väljundite väljatöötamise ajal nõu ja abi.
BONUS EEIG esitab komisjoni taotluse korral aruande oma edusammude kohta.
2.2.1.
Strateegiline uurimiskava
Strateegiline uurimiskava töötatakse välja ja selle suhtes lepitakse kokku osalevate riikide, mitmesuguste sidusrühmade ja komisjoni vaheliste konsultatsioonide käigus.
See on alus poliitikast juhinduvale programmile.
Kavaga laiendatakse teadusuuringute sihti, kaasates mereökosüsteemi kõrval ka vesikonnal põhineva lähenemisviisi, mille raames käsitletakse peamisi Läänemere piirkonna ökosüsteemide kvaliteeti ja tootlikkust mõjutavaid küsimusi.
Kava sisaldab Läänemere uuringute hetkeolukorra ja taseme kirjeldust ning sellega pannakse paika selge strateegiline visioon ja tegevuskava sõnastatud eesmärkide saavutamiseks, määratletakse soovituslikud poliitikast juhinduvad teemad projektikonkursside jaoks, nende eelarved, konkursikutsete avaldamise ajakava ja projektide eeldatav kestus.
Peale selle hõlmab kava meetmeid esilekerkivate uurimisvajaduste täitmiseks ja teadusuuringute tõhusamaks integreerimiseks terves Läänemere piirkonnas, ühist tegevuskava ühiskasutamiseks ning piirkondliku infrastruktuuri võimsusse tulevikus tehtavate investeeringute võimalikku kava.
2.2.2 Sidusrühmadega konsulteerimise platvormid
BONUSe kohaliku, riikliku, piirkondliku ja Euroopa tasandi sidusrühmade põhjaliku analüüsi põhjal luuakse sidusrühmadega konsulteerimise platvormid ja mehhanismid, mille eesmärk on tugevdada ja institutsionaliseerida kõikide asjakohaste sektorite sidusrühmade kaasamist, et selgitada välja olulised puudujäägid, seada uuringuteemad prioriteetsuse järjekorda ja laiendada teadusuuringute väljundite kasutuselevõttu.
Selles osalevad teadlased, sealhulgas merenduse kõrval ka muudest loodusteaduste valdkondadest ning sotsiaal- ja majandusteaduste valdkondadest, et saavutada strateegilise uurimiskava, selle strateegilise visiooni ja uuringuteemade prioriteetsuse väljatöötamiseks vajalik multidistsiplinaarsus.
Programmi toetava alalise organina luuakse sektoripõhiste teadusuuringute foorum (ministeeriumide esindajatest ja teistest Läänemere süsteemi teadusuuringute ja juhtimisega tegelevatest isikutest koosnev organ), mille vastutusalasse kuulub programmi kavandamise, tulemuste ja esilekerkivate uurimisvajaduste arutamine otsuste tegemise seisukohast.
Kõnealune foorum hõlbustab ja edendab teadusuuringute integreerimist terves Läänemere piirkonnas, sealhulgas infrastruktuuri võimsuse ühist kasutamist ja kavandamist, aitab esile tuua uurimisvajadusi, edendab uuringutulemuste kasutamist ning hõlbustab teadusuuringute rahastamise integreerimist.
2.2.3 Rakendusviisid
Rakendusviisid hõlmavad kõiki strateegilise uurimiskava edukaks rakendamiseks vajalikke aspekte.
Kui see on asjakohane, lähtuvad rakendusviisid seitsmenda raamprogrammi eeskirjadest.
Muu hulgas hõlmavad need järgmisi elemente:
(a) võetakse finantsmääruses kaudse tsentraliseeritud halduse jaoks nõutavad meetmed (dokumentide koostamine, menetluste kehtestamine, töötajate palkamine ja koolitamine);
(b) osalevatelt riikidelt võetakse ametlik kinnitus kohustuse kohta maksta vähemalt 48,75 miljonit eurot, millest maksimaalselt 25 % võib moodustada mitterahaline infrastruktuuritoetus;
(c) esitatakse realistlik ja tõenditel põhinev hinnang osalevate riikide mitterahalise infrastruktuuritoetuse (millega nad lubavad algatuse BONUS alusel toetuse saajatel oma infrastruktuure kasutada) väärtuse kohta;
(d) kõikidest infrastruktuuridest koostatakse täielik loetelu, mis hõlmab nende omanike, käitajate ja teiste vastutavate asutuste kontaktandmeid, see avaldatakse ja vajaduse korral ajakohastatakse seda;
(e) lepitakse kokku BONUSe alusel toetuse saajate ja BONUS EEIG vahel keskselt sõlmitavate toetuslepingute ühised rakendusviisid ja tagatakse nende toimimine, sealhulgas ühised ja kokkulepitud osalemiseeskirjad, toetuslepingu näidis, suunised toetuse taotlejatele, osalejatele ja sõltumatutele hindajatele ning toetusesaajate kontrollimise viisid, mis hõlmavad komisjoni ja kontrollikoja võimalust sellist kontrolli korraldada;
(f) töötatakse välja asjakohane juhtimisstruktuur programmi haldamiseks projektide kestuse igas etapis;
(g) tagatakse piisavad rahalised vahendid BONUS EEIG tugevdamiseks inimressursside ja mitme valdkonna eriteadmistega, et võimaldada tal toetada nii programmi strateegilisi tahke kui ka selle tõhusat rakendamist;
(h) ▌töötatakse välja BONUSe projektide rahastamise struktuur;
(i) töötatakse välja teabevahetus- ja teabelevistrateegia, mis tagab võimalikult ulatuslikult tulemuste ja andmete vastavuse Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu normidele.
Mitterahaliste infrastruktuuritoetuste puhul töötatakse strateegilise etapi käigus välja konkreetne lähenemisviis ja erieeskirjad, mille kohaselt kohustuvad osalevad riigid tagama BONUSe alusel toetuse saajatele oma infrastruktuuri (eelkõige uurimislaevade) tasuta kättesaadavuse ja kasutamise.
Sellise infrastruktuuri kasutamise kulud ei ole abikõlblikud projektikulud.
Selles küsimuses sõlmib BONUS EEIG osalevate riikide või infrastruktuuri omanikega asjakohased lepingud, milles:
(a) määratletakse mitterahalise infrastruktuuritoetuse hindamise meetodid;
(b) tagatakse, et BONUS EEIG, komisjon ja kontrollikoda saavad infrastruktuuri kättesaadavust, kasutamist ning sellest tulenevaid kulusid kontrollida;
(c) kehtestatakse nõue, et lepinguosalised peavad igal aastal esitama aruande kulude kohta, mis tulenevad infrastruktuuri kättesaadavuse või kasutamise võimaldamisest BONUSe alusel toetuse saajatele.
2.2.4 Strateegilise etapi liidupoolne rahastamine
Abikõlblikud kulud hüvitatakse kuni 50 % ulatuses ning need on BONUS EEIG poolt tegelikult kantud ja tema raamatupidamisarvestuses kirjendatud kulud punktis 1 kindlaksmääratud eesmärgi saavutamiseks.
Kulud võivad olla abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2010 ja need määratletakse täpsemalt strateegilise etapi toetuslepingus.
3.
RAKENDUSETAPP
Kui artikli 3 lõike 3 punktis a osutatud tingimused on täidetud ja BONUS EEIG eelhindamise tulemus on positiivne , sõlmivad komisjon ja BONUS EEIG rakenduslepingu.
3.1.
Eesmärgid
Rakendusetapi jooksul kuulutatakse välja ja rakendatakse algatuse eesmärkidele suunatud strateegiliste BONUSe projektide rahastamiseks ühised projektikonkursid .
Teemad lähtuvad algatuse BONUS strateegilisest uurimiskavast, järgivad võimalikult suurel määral kehtestatud tegevuskava ning hõlmavad teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ning koolitus- ja levitamistegevust.
3.2.
BONUSe projektide rakendamine
BONUSe projektikonkursse rakendatakse mitut partnerit hõlmavate riikidevaheliste projektidena, millesse on kaasatud vähemalt kolm sõltumatut abikõlblikku juriidilist isikut kolmest eri liikmesriigist või assotsieerunud riigist, millest vähemalt kaks on algatuses BONUS osalevad riigid.
Liikmesriikide ja assotsieerunud riikide juriidilistel isikutel on õigus saada BONUSe alusel rahalisi vahendeid.
Igasse BONUSe projektide ettepanekuid esitavasse konsortsiumi võib kuuluda osalejaid kolmandatest riikidest, tingimusel et nad suudavad reaalselt tagada oma osalemiskulude täielikuks katmiseks vajalike vahendite olemasolu. ▌
Igas konkursikutses nimetatakse selgelt asjakohased teaduslikud teemad.
Need teemad määrab kindlaks BONUS EEIG, pidades nõu komisjoniga.
Teemade kindlaksmääramisel võtavad nad arvesse esilekerkivaid vajadusi, eelnevalt rakendatud projektikonkursside tulemusi ning strateegilise etapi ja kogu programmi jooksul korraldatud laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega.
BONUS EEIG avaldab konkursikutsed võimalikult laialdaselt, kasutades konkreetseid teabekanaleid, eelkõige kõikidele asjaomastele sidusrühmadele suunatud seitsmenda raamprogrammi veebilehti, erialaväljaandeid ja teatmikke.
Konkurss on avatud vähemalt kolm kuud.
Konkursikutsele vastavad taotlejad esitavad projektiettepanekud keskselt BONUS EEIG-le üheetapiliseks hindamismenetluseks.
Esitatud projekte hinnatakse ja need valitakse välja tsentraliseeritult, tuginedes sõltumatule võrdlusele kindlaksmääratud abikõlblikkuse, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumidega.
Põhilised hindamiskriteeriumid on teaduslik pädevus, rakendamise kvaliteet ja projekti oodatav mõju.
Põhilisi hindamiskriteeriume täpsustatakse konkursikutses.
Lisakriteeriumeid võib kehtestada tingimusel, et need avaldatakse konkursikutses ning et need ei ole diskrimineerivad ega ülimuslikud põhiliste hindamiskriteeriumide suhtes.
BONUS EEIG tagab, et kõiki laekunud ettepanekuid hinnatakse vähemalt kolme sõltumatu eksperdi abiga, kes määratakse määruses (EÜ) nr 1906/2006 sätestatud kriteeriumide põhjal.
Projektiettepanekud pannakse pingeritta.
Sõltumatud eksperdid võrdlevad projekte hindamiskriteeriumide alusel ning määravad neile iga kriteeriumi kohta hinde 0st 5ni vastavalt ettepanekute esitamise eeskirjadele ning asjaomastele seitsmenda raamprogrammi hindamis-, valiku- ja lepingu sõlmimise menetlustele.
Ranges kooskõlas sõltumatu hindamise tulemustega kehtestab BONUS EEIG rahastamisloetelu.
Sõltumatute ekspertide koostatud pingerida loetakse BONUSe rahaliste vahendite eraldamisel siduvaks.
Väljavalitud BONUSe projektidele antud toetuste haldusjuhtimine toimub tsentraliseeritult BONUS EEIG vastutusel.
3.3 Muu tegevus
Punktides 3.1 ja 3.2 sätestatud BONUSe haldamise kõrval tegeleb BONUS EEIG ka järgmise tegevusega:
(a) strateegilise uurimiskava ja uurimisteemade prioriteetsuse korrapärane ajakohastamine punktis 2.2.2 osutatud laiaulatusliku sidusrühmadega konsulteerimise põhjal, et võtta arvesse esilekerkivaid vajadusi ning eelnevalt rakendatud projektikonkursside tulemusi;
(b) BONUSe raames rahastatavates projektides osalevate riikidevaheliste ja valdkondadevaheliste uurimisrühmade juurdepääsu hõlbustamine ainulaadsetele teadusuuringute infrastruktuuridele ja rajatistele;
(c) teaduse ja poliitika tõhusa koostoime edendamine, et tagada uurimistulemuste optimaalne kasutuselevõtt;
(d) osalevate riikide poolse rahastamise kindlustamine, mis tagaks algatuse jätkusuutlikkuse ka siis, kui liidu rahastamine pärast algatuse BONUS rakendamist lõpeb;
(e) tihedam koostöö piirkondlike keskkonnauuringute programmide ja Euroopa muude merepiirkondadega seotud asjaomaste teadusringkondade vahel;
(f) teabevahetus ja teabe levitamine;
(g) ühtlustamise ja tõhustamise tagamiseks asub BONUS EEIG ennetavalt jagama parimat tava Euroopa muude merepiirkondade tasandil ning seda üleeuroopalisel tasandil ulatuslikult väljendama.
3.4.
Toetused rakendusetapi jooksul
Osalevad riigid ja liit kaasrahastavad BONUSe rakendamisetappi vähemalt viie aasta jooksul, kuni kõik BONUSe alusel rahastatud projektid on täielikult lõpetatud, tingimusel et täidetud on liidu kulukohustused kuni 2013. aastani ning kõik aruandekohustused komisjoni ees.
Liidu toetus on rakendusetapil samaväärne rahalise toetuse ja mitterahalise infrastruktuuritoetusega, mida osalevad riigid annavad BONUS EEIG kaudu BONUSe projektideks ning BONUS EEIG rakendusetapis kantud jooksvateks kuludeks.
Kõnealused jooksvad kulud ei tohi ületada 5 miljonit eurot.
▌BONUS EEIG saab liidu toetuse ja haldab seda .
Osalev riik võib otsustada, et haldab oma riiklikku rahastamist ise ja annab oma rahalise toetuse ainult kesksel tasandil väljavalitud siseriiklikele teadusuuringutele, või lubada oma rahalist panust BONUS EEIG poolt keskselt hallata.
Kooskõlas artikli 5 lõikes 2 osutatud iga-aastastes rahastamislepingutes kokku lepitud tingimustega antakse liidu rahalist toetust tõendite põhjal, mis näitavad osalevate riikide rahalise toetuse maksmist BONUSe alusel toetuse saajatele või EEIG-le ja mitterahalise infrastruktuuritoetuse andmist BONUSe projektidele.
BONUS EEIG vastutab selle eest, et toetuse saajad kasutavad BONUSe rahalisi vahendeid nõuetekohaselt; see määratakse kindlaks BONUS EEIG enda või tema nimel teostatava rakendatavate projektide sõltumatu finantskontrolliga.
3.5 BONUSe projektide rahastamine
Kui artikli 3 lõike 3 punktist f ei tulene teisiti, hõlmab BONUSe projektide rahastamine 100 % abikõlblikke kulusid, mida arvutatakse ühiste rahastamiseeskirjade ja ühiste rahastamismäärade põhjal, mille BONUS EEIG kehtestab rakendusviisides ning millele komisjon rakenduslepingus nõusoleku annab.
II LISA
BONUSE JUHTIMINE
1.
Algatust BONUS haldab BONUS EEIG oma sekretariaadi kaudu.
BONUS EEIG lõi algatuse BONUS haldamiseks järgmised struktuurid: juhtkomitee, sekretariaat, nõuandekogu, sektoripõhiste teadusuuringute foorum ja projektikoordinaatorite foorum.
2.
Juhtkomitee on BONUS EEIG kõrgeim organ, moodustades selle otsuseid tegeva organi ja sekretariaati juhtiva nõukogu.
Juhtkomitee koosneb teadust rahastavate organisatsioonide ja haldusasutuste kõrgematest ametnikest, kelle nimetavad BONUS EEIG liikmed.
Komiteed juhatab eesistuja, kelle ametikoht vahetub igal aastal BONUS EEIG liikmete vahel.
Eelmine, ametisolev ja järgmine eesistuja moodustavad täitevkomitee , mis toetab sekretariaati strateegilise tähtsusega küsimustes.
Sekretariaadi ettepanekuid arvesse võttes otsustab juhtkomitee BONUSe strateegilised suunad, sealhulgas BONUSe määratlemise ja ajakohastamise, projektikonkursside kavandamise, eelarve jaotuse, abikõlblikkus- ja valikukriteeriumide, hindajate valimise, rahastatavate BONUSe projektide pingerea heakskiitmise, rahastatavate BONUSe projektide edusammude jälgimise ning sekretariaadi piisava ja nõuetekohase järelevalve üle algatusega BONUS seotud töös.
3.
Sekretariaati juhib peadirektor, kes viib ellu juhtkomitee otsuseid ning tegutseb BONUSe peamise esindajana nii komisjoni kui ka mitmesuguste riiklike rahastamisasutuste juures.
Sekretariaat vastutab BONUSe üldise kooskõlastamis- ja järelevalvetegevuse, konkursikutsete avaldamise ning projektikonkursside hindamise ja rakendamise ning rahastatavate projektide järelevalve eest nii lepingulisest kui ka teaduslikust seisukohast ja juhtkomiteele edusammudest aru andmise eest.
Samuti vastutab sekretariaat sidusrühmade ja nõuandekoguga konsultatsioonide korraldamise, konsultatsioonide tulemuste ja strateegilise uurimiskava järgneva lõimimise ja ühtlustamise ning teaduse ja poliitika tõhusa koostoime edendamise eest.
4.
Nõuandekogu abistab juhtkomiteed ja sekretariaati.
See koosneb kõrge rahvusvahelise mainega teadlastest ning asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas näiteks turismi, taastuvenergia, kalanduse ja vesiviljeluse, meretranspordi ja biotehnoloogia valdkondade ja tehnoloogiate pakkujate esindajatest; need sidusrühmad hõlmavad nii tööstust kui ka kõnealustest valdkondadest huvitunud kodanikuühiskonna organisatsioone, muid integreeritud Läänemere uurimisprogramme ja teisi Euroopa piirkondlike meredega seotud organisatsioone.
Nõuandekogu annab sõltumatuid nõuandeid, suuniseid ja soovitusi BONUSe teaduslikes ja poliitikaalastes küsimustes.
See hõlmab nõuandeid BONUSe eesmärkide, prioriteetide ja suuna, BONUSe toimimise tugevdamise viiside ning algatuse teaduslike väljundite esitamise ja kvaliteedi, suutlikkuse tõstmise, võrgustike moodustamise ja töö asjakohasuse kohta BONUSe eesmärkide saavutamiseks.
Samuti aitab nõuandekogu kasutada ja levitada BONUSe tulemusi.
5.
Sektoripõhiste teadusuuringute foorum koosneb ministeeriumide esindajatest ja teistest Läänemere süsteemi teadusuuringute ja juhtimisega tegelevatest isikutest.
Korra aastas tuleb foorum kokku nõupidamisele, kus arutatakse BONUSe tulemusi ja esilekerkivaid uurimisvajadusi otsuste tegemise seisukohast.
Foorum edendab teadusuuringute, sealhulgas asjakohaste sektoripõhiselt rahastatud teadusuuringute integreerimist terves Läänemere piirkonnas ning ühiste infrastruktuuride kasutamist ja kavandamist.
6.
Projektikoordinaatorite foorum koosneb BONUSe kaudu rahastatavate projektide koordinaatoritest.
Foorum abistab sekretariaati BONUSe teadusliku kooskõlastamise ning uuringutulemuste integreerimise ja sünteesimisega seotud küsimustes.
SELETUSKIRI
Läänemeri on juba mõnda aega olnud Euroopa Liidu „sisemeri”, mistõttu on vaja ühismeetmeid ühenduse tasandil, et reageerida siin Euroopa ühistele probleemidele ja toetada Läänemere piirkonna jätkusuutlikku arengut.
Läänemere piirkonnas korraldatakse küll hulgaliselt teadusuuringuid, kuid selline tegevus on paljuski kooskõlastamata, killustatud ja sõltub liialt riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi piiratud uurimisvõimalustest.
Seega on kindlasti vaja ühiselt kokku lepitud piirkondlikku tegevuskava.
Kuigi Läänemeri on üks kõige põhjalikumalt uuritud merealasid maailmas ja Läänemere keskkonnauuringutega tegelevatel teadlastel on ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi alusel juurdepääs mitmetele programmidele, jääb siin selgelt puudu teadusuuringute rahvusvahelisest kooskõlastamisest, kavandamisest, vastavast nõustamisest ja ühismeetmetest ning praegu ei ole olemas ühtegi konkreetselt Läänemere piirkonna keskkonnaprobleemidele suunatud ühiselt rakendatavat kava.
Läänemere-äärsete liikmesriikide teadusringkondade vahel püsiva koostöö ja kooskõlastamise sisseseadmiseks algatasid kaheksa ELi Läänemere-äärset liikmesriiki (Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Saksamaa, Soome ja Taani, edaspidi „osalevad riigid”) ühenduse osalusel ühise Läänemere teadusprogrammi BONUS, tuginedes seejuures Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 185 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 169).
Algatusega BONUS integreeritakse osalevate riikide teadusprogrammid ja -tegevus üheks ühiseks teadusuuringute programmiks, mis toetab eeskätt Läänemere strateegia, mere- ja merendusstrateegia ning veepoliitika raamdirektiivi teadus- ja keskkonnaeesmärke.
Üks selle algatuse peaeesmärke on aidata kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja ülesehitamisele Läänemere piirkonnas.
BONUS jätkab tööd, mida alustasid varasemad programmid BONUS ERA-NET (2004–2006) ja ERA-NET PLUS (2007–2011), suurendades tegevuse integreeritust ja kõrvaldades osalevate riikide teaduse rahastamise süsteemide vahelised tõkked.
BONUSelt loodetakse olulist panust ülalnimetatud Läänemere strateegiate ja poliitikate rakendamisse.
BONUSe eesmärgid on kooskõlas seitsmenda raamprogrammi alla kuuluva eriprogrammi „Koostöö“ üldeesmärgiga (aidata kaasa jätkusuutlikule arengule), samuti keskkonna-alaste teadusuuringute konkreetsete eesmärkidega nagu näiteks keskkonnariskide vältimine, merekeskkonna haldamine, inimtekkeliste ja loodusvarade kaitse ja jätkusuutlik majandamine ning bioloogiline mitmekesisus.
Osalevad riigid leppisid kokku, et BONUSe spetsiaalse rakendusstruktuuri moodustab Soomes Helsingis asuv Euroopa majandushuvigrupp, täpsemalt Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik (BONUS EEIG).
Raportöör tervitab komisjoni ettepanekut eraldada programmile BONUS kogu selle kestuse (seitse aastat) ajal kuni 50 miljonit eurot.
Raportöör rõhutab, et BONUSe rakendamine peab olema võimalikult lihtne, kiire ja tõhus, vältida tuleb mõttetut koormust ja bürokraatiat.
Raportöör rõhutab Venemaa Föderatsiooni teadlaste kaasamise tähtsust.
Suur osa Läänemere basseinist jääb Venemaa Föderatsiooni piiridesse, kes seetõttu avaldab mere ökosüsteemile olulist vahetut mõju.
Venemaa Föderatsiooni teadlased on juba aktiivselt osalenud varasemates Läänemere-programmides ERA-NET ning sellist koostööd tuleks soosida, arvestades et teadusuuringute ja keskkonna alane koostöö on üks ELi ja Venemaa partnerluslepingu nurgakive.
Komisjoni ettepanek ühenduse osalemiseks programmis BONUS langeb kokku ka parlamendi sooviga parandada seitsmenda raamprogrammi raames teadusuuringute kooskõlastamist liikmesriikide vahel ja ühenduse tasandil ning vältida killustatust ja pädevuste kattumist.
BONUS väärib erilist tähelepanu, kuna see võib osutuda väärtuslikuks tulevikusuunitlusega mudeliks muudele ühist üleeuroopalist väärtust omava piirkondliku teaduskoostöö vormidele, näiteks Doonau piirkonnas, Vahemerel, Põhjamerel jm.
Raportöör nõustub täielikult komisjoni seisukohaga, et programm BONUS ja selle haldusstruktuur peavad olema täiel määral kooskõlas seitsmenda raamprogrammi põhimõtetega.
Raportöör märgib ka seda, et seitsmes raamprogramm toetab muu hulgas erinevate meetmete toetamiseks paindlikumaid ja vabamaid rahastamisskeeme ning osalejatele suurema sõltumatuse andmist juhtimisel
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), põhjendus 24.
2 Samas, III lisa. ning rõhutab, et igal üksikjuhul peab olema võimalik kohandada rahalise toetuse liiki ja mahtu 2 .
Järelikult tuleb leida praegustele probleemidele seitsmenda raamprogrammi raames paindlikud lahendused, ja teaduskoostöö programmide juhtimiseks on mitmeid võimalusi.
Raportööri arvates nõuavad kaks elementi BONUSe struktuuris – kaheetapiline süsteem ja nn ühiskassa – paindlikku ja üksikprojektidele kohandatud lähenemist.
Strateegiline ja rakendusetapp
Komisjoni ettepaneku kohaselt tuleks BONUS rakendada kahes eri etapis („kaheetapiline ülesehitus“): esimese kaheaastase strateegilise etapi jooksul luuakse sidusrühmade aktiivseks kaasamiseks sobivad konsultatsiooniplatvormid, koostatakse teadusuuringute strateegiline kava ning laiendatakse ja arendatakse täpseid rakendusviise; sellele järgneb vähemalt viis aastat kestev rakendusetapp, mille jooksul algatatakse konkreetselt algatuse eesmärkide saavutamisele suunatud strateegiliste BONUSe projektide rahastamiseks vähemalt kolm ühist projektikonkurssi.
Raportöör rõhutab, et strateegilise etapi tähtsust ei tohiks mingil juhul alahinnata, sest see aitab projekti kõige sobivamal viisil ette valmistada ja annab väärtuslikke sisendeid rakendusetapi jaoks.
Samas on väga tähtis, et kahetapilise ülesehituse tõttu ei tekiks järsku katkestust programmi esimese ja teise etapi vahel, sest see mõjuks halvasti olulistele teadusuuringutele.
Kaheetapiline ülesehitus on uuendus, mida ei ole artikli 169 (uus artikkel 185) alla kuuluvate programmide puhul varem kunagi kasutatud.
Koos komisjoni ja osalevate riikidega nõustub ka raportöör selle uue, kohandatud lähenemisviisiga.
Lisaks leiab raportöör, et varasemate programmide BONUS ERA-NET ja ERA-NET PLUS edu, tähelepanuväärsed tulemused ning neile antud suurepärased hinnangud ja märkused annavad alust arvata, et strateegilise etapi saab lõpule viia vähem kui kahe aastaga.
See on tähtis küsimus, kuna kahe aasta pikkune strateegiline etapp ei pruugi käimasoleva programmiga päriselt kokku sobida.
Kõigi praeguste BONUSe projektide lõpp saabub 2011. aastal, mistõttu tekib paus praeguse ERA-NET PLUSi lõpu ja uue BONUSe rakendamise alguse vahel.
See võib väga halvasti mõjuda uurimisrühmade toimimisele ja potentsiaalile (momendil 16 rühma enam kui 400 teadlasega).
Kokkuvõttes teeb raportöör ettepaneku sujuvamaks üleminekuks strateegiliselt etapilt rakendusetapile, kusjuures hinnatakse strateegilise etapi kvaliteeti ja vajaduse korral tehakse ettepanekuid selle parandamiseks.
Teiseks teeb raportöör ettepaneku strateegilist etappi lühendada, et rakendusetapp võiks alata 2012. aasta alguses ning väheneks oht, et selle hilise alguse tõttu võib teaduslik potentsiaal vahepeal kokku kuivada.
Reaalne ja virtuaalne ühiskassa
Komisjoni ettepaneku kohaselt on kõik osalevad riigid kohustatud panustama reaalsesse ühiskassasse, millest seejärel rahastatakse teadustegevust.
Komisjoni seisukohast on reaalne ühiskassa üks ja ainuke võimalus koostööprojekte teostada ning tagada tõelise üleeuroopalise „lisandväärtusse“ saamine.
Ühenduse seisukohast tuleb tõesti eelistada ühiskassat, kuid mõnel osaleval riigil võib tekkida teatavaid õiguslikke ja põhiseaduslikke raskusi teadusuuringuteks määratud vahendite välisriiki ülekandmisega.
Ühe võimaliku lahendusena teeb raportöör ettepaneku, mille kohaselt tuleb BONUSele antav ühenduse ja osalevate riikide rahaline toetus üldjuhul kokku koondada ja anda tsentraliseeritult BONUS EEIG hallata.
Kui aga mõni osalev riik kas õiguslike või põhiseadusest tulenevate nõuete tõttu ei saa oma rahalist panust ühiskassasse üle kanda, peaks jääma võimalus kasutada selle osaleva riigi rahalisi vahendeid üksnes siseriiklikeks teadusuuringuteks.
Senised kogemused ja ühisest Läänemere teadusprogrammist (millest EL rahastab praegu 32%) saadud sõltumatud tähelepanekud annavad põhjust arvata, et üheaegselt reaalse ja virtuaalse ühiskassa kasutamine ei kahjustaks teadusliku pädevuse üldpõhimõtet.
17.3.2010
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS-169)
( KOM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD) )
Arvamuse koostaja: Anna Rosbach
LÜHISELGITUS
1.
Programm BONUS-169 on kavandatud parandama ELi liikmesriikide, Euroopa Liidu ja osalevate riikide mereuuringute teadussuutlikkust Läänemere küsimustes.
On tähtis paremini mõista, miks Läänemeri on nii saastatud.
Koostöö uute uuringute valdkonnas võib küll tulla kasuks, kuid raportöör juhib tähelepanu asjaolule, et üksikute liikmesriikide poolt aastate vältel läbiviidud uurimistöö tulemusena on juba praegu olemas olulise mahuga teadmiste kogum.
Kõnealuse programmi abil tuleks muu hulgas püüda selle uurimistöö tulemusi koondada, et vältida olemasoleva uurimistöö ebavajalikku kordamist või kattumist.
Samas tuleks selgeks teha need uued alad, mida programmi BONUS raames võiks ühiselt uurida.
Selle teadmistebaasi avardamise huvides oleks mõistlik, kui programmis osaleks ühel või teisel viisil ka Venemaa, kuna Venemaa on üks Läänemere suurematest saastajatest.
2.
Oleks asjakohane, kui poliitikakujundajate käsutuses oleksid teaduslikult põhjendatud prognoosid nii praeguse kui ka võimaliku majandusliku, ökoloogilise ja sotsiaalse kahju kohta, mida põhjustab Läänemere ökosüsteemi kahjustumine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine.
Kutselised kalurid on üks esimestest rühmadest, keda see puudutab, kuid nad ei ole ainsad.
Läänemeres toimuvate muutuste tagajärgede puhul on tähtis säilitada laiem lähenemisviis.
3.
Lisaks tekstis nimetatud valdkondadele on tähtis laialdaselt kaasata ka teisi sektoreid.
Muu hulgas on asjakohased sektorid meretransport, põllumajandus, tööstus ja sadamavaldajad.
4.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata laevadelt merre heidetavale ballastveele, mis sisaldab sissetungivaid liike ja võib ohtu seada Läänemere loodusliku tasakaalu.
Suurt tähelepanu tuleb pöörata ka laevade tekitatud õlireostuse vältimisele.
5.
Sellised projektid nagu Nord Streami torujuhe Läänemeres tekitab küsimuse, milline lühi- ja pikaajaline mõju on torujuhtmete ehitamisel kogu Läänemerre või mõnda selle osasse.
On ülimalt tähtis tagada, et mõjuhinnanguid ei viiks läbi ega telliks ainult asjast huvitatud pooled, vaid et neid täiendaksid ka sõltumatud uuringud.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu otsus
Pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis ( BONUS-169 )
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis ( BONUS )
(Muudatus tehakse läbivalt kogu tekstis.)
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(5) Teadus aitab kõnealuste proovikividega toime tulla ja leida lahendusi Läänemere keskkonnaprobleemidele.
Hetkeolukorra tõsidus nõuab aga praeguste Läänemere piirkonna teadusuuringute kvalitatiivset ja kvantitatiivset arendamist täielikult integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise ja rakendamise kaudu, mis võimaldab kõikide Läänemerega piirnevate riikide asjaomaste teadusprogrammide ühtlustamist ja suunitlemist eesmärgiga käsitleda keerulisi ja kiireloomulisi küsimusi kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil.
(5) Teadus peab aitama kõnealuste proovikividega toime tulla ja leida lahendusi Läänemere kiireloomulistele keskkonnaprobleemidele.
Hetkeolukorra tõsidus nõuab aga praeguste Läänemere piirkonna teadusuuringute kvalitatiivset ja kvantitatiivset arendamist täielikult integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise ja rakendamise kaudu, mis võimaldab kõikide Läänemerega piirnevate riikide asjaomaste teadusprogrammide ühtlustamist ja suunitlemist eesmärgiga käsitleda keerulisi ja kiireloomulisi küsimusi kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 9 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(9 a) Üldiselt on BONUS ERA-NET ja ERA-NET PLUS hästi toiminud ning seetõttu on oluline tagada teadusuuringute järjepidevus, et tegeleda pakiliste keskkonnaprobleemidega.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 12
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(12) Kuigi BONUS-169 keskendub suures osas keskkonnauuringutele, seondub kõnealune algatus mitme asjassepuutuva ühenduse teadusprogrammiga, milles käsitletakse mitmesugust ökosüsteemile kumuleeruvat mõju avaldavat inimtegevust, näiteks kalandust, vesiviljelust, põllumajandust, infrastruktuuri, transporti, teadlaste koolitust ja liikuvust ning sotsiaalmajanduslikke küsimusi.
Algatus on väga oluline mitme ühenduse poliitikavaldkonna ja direktiivi seisukohalt, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)), ELi Läänemere piirkonna strateegia, ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) ning ELi rahvusvaheliste kohustuste seisukohalt, näiteks HELCOMi Läänemere tegevuskava.
Sellest tulenevalt on BONUS-169 kasulik paljude muude ühenduse poliitikavaldkondade tasandil.
(12) Kuigi BONUS keskendub suures osas keskkonnauuringutele, seondub kõnealune algatus mitme asjassepuutuva ühenduse teadusprogrammiga, milles käsitletakse mitmesugust ökosüsteemile kumuleeruvat mõju avaldavat inimtegevust, näiteks kalandust, vesiviljelust, põllumajandust, infrastruktuuri (eriti energia valdkonnas) , transporti, teadlaste koolitust ja liikuvust ning sotsiaalmajanduslikke küsimusi.
Algatus on väga oluline mitme ühenduse poliitikavaldkonna ja direktiivi seisukohalt, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)), ELi Läänemere piirkonna strateegia, ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) , ning ELi rahvusvaheliste kohustuste seisukohalt, näiteks HELCOMi Läänemere tegevuskava.
Sellest tulenevalt on BONUS kasulik paljude muude ühenduse poliitikavaldkondade tasandil.
Selgitus
Rohkem tuleks tähelepanu pöörata kavandatavatele energiainfrastruktuuri projektidele, sest neil võib olla tulevikus Läänemere keskkonnale kõige suurem mõju.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 15
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(15) Strateegilise etapi lõpus peaks komisjon sõltumatu eksperdi abiga hindama algatuse küpsust ja valmidust rakendusetapi alustamiseks .
(15) Strateegilise etapi lõpus peaks komisjon sõltumatute ekspertide abiga kontrollima ja hindama strateegilise etapi kvaliteeti ja valmidust ning vajaduse korral tegema ettepanekuid selle parandamiseks.
Rakendusetapile üleminek peaks toimuma sujuvalt ja asjatute viivitusteta .
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 24
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(24) BONUS-169 tõhusaks rakendamiseks tuleks rakendusetapil rahaliselt toetada projektikonkursside alusel ja BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult välja valitud BONUS-169 projektides osalejaid.
(24) Algatuse BONUS tõhusaks rakendamiseks tuleks rakendusetapil rahaliselt toetada projektikonkursside alusel ja BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult välja valitud BONUSe projektides osalejaid.
Sellise rahalise toetuse andmine ja maksmine algatuses BONUS osalejatele peaks olema läbipaistev, bürokraatiavaba ja vastavalt ühiseeskirjadele kooskõlas seitsmenda raamprogrammiga.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 30
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(30) On oluline, et BONUS-169 alusel toimuv teadustegevus vastaks peamistele eetilistele põhimõtetele , sealhulgas Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtetele , ning järgiks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.
(30) On oluline, et algatuse BONUS alusel toimuv teadustegevus vastaks eetilistele põhimõtetele kooskõlas seitsmendas raamprogrammis sätestatud põhialustega ning järgiks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise , soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtteid.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 32
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(32) BONUS EEIG peaks julgustama väljavalitud BONUS-169 projektides osalejaid oma tulemusi teatavaks tegema ja levitama ning tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks,
(32) BONUS EEIG peaks kohustama väljavalitud BONUSe projektides osalejaid oma tulemusi teatavaks tegema ja levitama ning tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks,
Selgitus
Läbiviidud uurimuste tulemusi tuleks omavahel jagada nii palju kui võimalik.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 32 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(32 a) Algatuse BONUS raames juba teostatud projektide edukas elluviimine tõi päevavalgele Läänemere katastroofilise seisundi, eriti kohtades, kuhu on kavandatud suuri energia infrastruktuuri projekte; seetõttu tuleks jätkata Läänemere keskkonnaseisundi aktiivset seiret.
Selgitus
See rõhutab projektide eduka elluviimise olulisust programmi BONUS raames.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 32 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(32 b) Algatuse BONUS projektide elluviimisel ilmnenud valede tavade kasutamine tuleb lõpetada ning mõnede liikmesriikide uurimiskeskuste esitatud projekte ei tohiks rahastatavate projektide nimekirja koostamisel ebakohasel viisil eelistada, sest see diskrimineeriks teisi Läänemere-äärseid liikmesriike.
Selgitus
Praktika näitab, et rahastatavaid projekte valides eelistatakse ebaõiglaselt mõnede liikmesriikide uurimiskeskuste poolt esitatud projekte, samal ajal kui teiste liikmesriikide uurimiskeskused jäetakse kõrvale.
Pingerida koostades tuleks sellist diskrimineerimist vältida.
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel -1 (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel -1
Objekt
Käesoleva otsuse eesmärk on toetada keskkonnasäästlikku arengut Läänemere piirkonnas, lihtsustades piirkondlike teadusuuringute koordineerimist ühise eesmärgiga viia ellu piirkonna ökosüsteemipõhine majandamine.
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 2 – lõige 3 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a) strateegilise uurimiskava koostamine, st programmi teadusliku sisu määratlemine vastavalt seitsmendas raamprogrammis kehtestatud eesmärkidele, keskendudes projektikonkurssidele;
a) strateegilise uurimiskava koostamine, st programmi teadusliku sisu määratlemine vastavalt ühisele eesmärgile viia ellu ökosüsteemipõhine majandamine Läänemere piirkonnas ning vastavalt seitsmendas raamprogrammis kehtestatud eesmärkidele, keskendudes projektikonkurssidele;
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 2 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Rakendusetapp kestab vähemalt viis aastat.
Rakendusetapi jooksul avaldatakse BONUS-169 eesmärkidele vastavate projektide rahastamiseks vähemalt kolm konkursikutset .
Konkursid on suunatud mitut partnerit hõlmavatele riikidevahelistele projektidele, sealhulgas teadusuuringutele, tehnoloogiaarendusele ning koolitus- ja levitamistegevusele.
Projektid valitakse välja, järgides võrdse kohtlemise, läbipaistvuse, sõltumatu hindamise, kaasrahastamise, mittetulunduslikkuse ja muudest ühenduse allikatest mitterahastamise põhimõtteid ning samuti tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet.
4.
Rakendusetapp kestab vähemalt viis aastat.
Rakendusetapi jooksul avaldatakse algatuse BONUS eesmärkidele vastavate projektide rahastamiseks konkursikutseid .
Konkursid on suunatud mitut partnerit hõlmavatele riikidevahelistele projektidele, sealhulgas teadusuuringutele, tehnoloogiaarendusele ning koolitus- ja levitamistegevusele.
Projektid valitakse välja, järgides võrdse kohtlemise, läbipaistvuse, sõltumatu hindamise, kaasrahastamise, mittetulunduslikkuse ja muudest ühenduse allikatest mitterahastamise põhimõtteid ning samuti tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet.
Kooskõlas seitsmenda raamprogrammiga tuleb algatuses BONUS osalejatele rahalist toetust andes ja makstes järgida ühiseeskirju .
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 3 – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Rakendusetapis antakse ühenduse rahalist toetust järgmistel tingimustel :
3.
Enne strateegilise etapi lõppu hindab komisjon järgmist :
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 3 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a) strateegilise etapi suhtes komisjoni sõltumatute ekspertide abiga korraldatud hindamise positiivne tulemus; hinnangus käsitletakse artikli 2 lõikes 3 ja I lisas sätestatud eesmärkide ja väljundite saavutamise suunas tehtud edusamme;
a) artikli 2 lõikes 3 kirjeldatud strateegilise etapi tulemusi ning I lisa punktis 2 sätestatud eesmärkide ja väljundite saavutamise suunas tehtud edusamme;
Muudatusettepanek
16
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 3 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(b) BONUS EEIG tõestus tema suutlikkusest algatust BONUS-169 rakendada, sealhulgas vastu võtta, jagada ja kontrollida ühenduse rahalist toetust kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 54 lõike 2 punkiga c ja artikliga 56 ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41 ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt;
b) BONUS EEIG tõestus tema suutlikkusest algatust BONUS rakendada, sealhulgas saavutada keskkonnasäästliku arengu eesmärgid Läänemere piirkonnas, vastu võtta, jagada ja kontrollida ühenduse rahalist toetust kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus”) artikli 54 lõike 2 punkiga c ja artikliga 56 ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41 ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt;
Muudatusettepanek
17
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 3 – punkt e
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(e) iga osaleva riigi võetud kohustus maksta oma osa BONUS-169 rahastamisel , raha maksmine ja vajaduse korral mitterahalise infrastruktuuritoetuse tõhus tagamine ; kõnealused kohustused lisatakse pädevate riiklike asutuste kokkulepitud rahastamiskavasse, et aidata kaasa BONUS-169 rakendusetapi ühisele elluviimisele;
e) iga osaleva riigi võetud kohustus maksta oma osa algatuse BONUS rahastamisel ja oma rahalise osamakse tegelik tasumine, eriti selliste BONUS-projektides osalejate rahastamine, kes valiti välja pärast konkursikutseid ;
Muudatusettepanek
18
Ettepanek võtta vastu otsus
I lisa – punkt 1 – alapunkt g
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
g) algatatakse vähemalt kolm mitut teemavaldkonda käsitlevat , strateegilise suunitlusega ning mitut partnerit hõlmavat ühist projektikonkurssi .
g) algatatakse mitut teemavaldkonda käsitlevad , strateegilise suunitlusega ning mitut partnerit hõlmavad ühised projektikonkursid .
Muudatusettepanek
19
Ettepanek võtta vastu otsus
I lisa – punkt 1 – alapunkt g a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
g a) kutsuda aktiivselt kõiki kolmandaid Läänemere-äärseid riike või Läänemere vesikonna riike liituma algatusega kui osalev riik.
Selgitus
Läänemere vesikonna riikide lisamine arvamuse koostajate muudatusettepanekusse 2.
Muudatusettepanek
20
Ettepanek võtta vastu otsus
I lisa – punkt 2.2.1 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Strateegiline uurimiskava töötatakse välja ja selle suhtes lepitakse kokku osalevate riikide, mitmesuguste sidusrühmade ja komisjoni vaheliste konsultatsioonide käigus.
See on alus poliitikast juhinduvale programmile.
Kavaga laiendatakse teadusuuringute sihti, kaasates mereökosüsteemi kõrval ka vesikonnal põhineva lähenemisviisi, mille raames käsitletakse peamisi Läänemere piirkonna ökosüsteemide kvaliteeti ja tootlikkust mõjutavaid küsimusi.
Strateegiline uurimiskava töötatakse välja ja selle suhtes lepitakse kokku osalevate riikide, mitmesuguste sidusrühmade ja komisjoni vaheliste konsultatsioonide käigus.
See on alus poliitikast juhinduvale programmile.
Kavaga laiendatakse teadusuuringute sihti, kaasates mereökosüsteemi kõrval ka vesikonnal põhineva lähenemisviisi, mille raames käsitletakse peamisi Läänemere piirkonna ökosüsteemide kvaliteeti ja tootlikkust mõjutavaid küsimusi.
Selles antakse hinnang majanduslikule kulule, mida tekitavad piirkonna keskkonnakahjud ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine.
Selgitus
Arvamuse koostaja muudatusettepanekusse 3 lisatakse peale bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ka üldiste keskkonnakahjude (nt eutrofeerumise) majandusliku mõju hindamine.
Muudatusettepanek
21
Ettepanek võtta vastu otsus
I lisa – punkt 2.2.3 – alapunkt h
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
h) osalevate riikide ja ühenduse rahalistest toetustest koosneva ühiste rahaliste vahendite kogumi põhjal töötatakse välja BONUS-169 projektide rahastamise struktuur;
h) töötatakse välja algatuse BONUS projektide rahastamise struktuur;
Muudatusettepanek
22
Ettepanek võtta vastu otsus
I lisa – punkt 2.2.3 – alapunkt i a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
i a) tagatakse uurimistulemuste jagamine muude sarnaste piirkondlike mereuuringu projektidega;
Selgitus
Selle sättega soovitakse igati vältida uurimistöö kattumist ja kordamist.
Muudatusettepanek
23
Ettepanek võtta vastu otsus
I lisa – punkt 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Kui hindamise ja BONUS EEIG eelhindamise tulemused on positiivsed , sõlmivad komisjon ja BONUS EEIG rakenduslepingu.
3.
Kui artikli 3 lõike 3 punktis a viidatud tingimused on täidetud ja BONUS EEIG eelhindamise tulemus on positiivne , sõlmivad komisjon ja BONUS EEIG rakenduslepingu.
Muudatusettepanek
24
Ettepanek võtta vastu otsus
I lisa – punkt 3.1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Rakendusetapi jooksul kuulutatakse välja ja rakendatakse algatuse eesmärkidele suunatud strateegiliste BONUS-169 projektide rahastamiseks vähemalt kolm ühist projektikonkurssi.
Teemad lähtuvad BONUS-169 strateegilisest uurimiskavast, järgivad võimalikult suurel määral kehtestatud tegevuskava ning hõlmavad teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ning koolitus- ja levitamistegevust.
Rakendusetapi jooksul kuulutatakse välja ja rakendatakse algatuse eesmärkidele suunatud strateegiliste BONUS-projektide rahastamiseks vähemalt kolm ühist projektikonkurssi.
Teemad lähtuvad algatuse BONUS strateegilisest uurimiskavast, järgivad võimalikult suurel määral kehtestatud tegevuskava ning hõlmavad teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ning koolitus- ja levitamistegevust.
Muudatusettepanek
25
Ettepanek võtta vastu otsus
I lisa – punkt 3.4 – lõik 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Ühenduse ja osalevate riikide rahaline toetus algatusele BONUS-169 koondatakse ning seda haldab tsentraliseeritult BONUS EEIG.
Ühenduse ja osalevate riikide rahaline toetus algatusele BONUS koondatakse ning seda haldab tsentraliseeritult BONUS EEIG , kusjuures osalevatel riikidel on võimalus suunata oma rahaline toetus eranditult oma riigi teadusuuringute projektidele („virtuaalne ühiskassa”) .
Selgitus
„Virtuaalse ühiskassa” võimalus on vajalik sellistele osalevatele riikidele, kelle võimalused kanda raha ühiskassasse on piiratud, või osalevatele riikidele, kes on teadusuuringute võimekuselt maha jäänud ning kelle puhul aitaks võimalus eraldada rahaline toetus eranditult oma riigi teadusuuringutele olemasolevat mahajäämust vähendada.
Muudatusettepanek
26
Ettepanek võtta vastu otsus
II lisa – punkt 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Algatust BONUS-169 haldab BONUS EEIG oma sekretariaadi kaudu.
BONUS EEIG loob BONUS-169 haldamiseks järgmised struktuurid: juhtkomitee, sekretariaat, nõuandekogu, sektoripõhiste teadusuuringute foorum ja projektikoordinaatorite foorum.
1.
Algatust BONUS haldab BONUS EEIG oma sekretariaadi kaudu.
BONUS EEIG on loonud algatuse BONUS haldamiseks järgmised struktuurid: juhtkomitee, sekretariaat, nõuandekogu, sektoripõhiste teadusuuringute foorum ja projektikoordinaatorite foorum.
MENETLUS
Pealkiri
Ühine Läänemere teadus- ja arendusprogramm (BONUS-169)
Viited
KOM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
ENVI
12.11.2009
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Anna Rosbach
25.1.2010
Arutamine parlamendikomisjonis
23.2.2010
Vastuvõtmise kuupäev
16.3.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
54
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Julie Girling, Nick Griffin, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Karin Kadenbach, Christa Klaß, Jo Leinen, Corinne Lepage, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Pavel Poc, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Anna Rosbach, Daciana Octavia Sârbu, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Christofer Fjellner, Matthias Groote, Judith A. Merkies, Alojz Peterle, Michail Tremopoulos, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Dieter-Lebrecht Koch, Markus Pieper
MENETLUS
Pealkiri
Ühine Läänemere teadus- ja arendusprogramm (BONUS-169)
Viited
KOM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD)
EP-le esitamise kuupäev
29.10.2009
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
ITRE
12.11.2009
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
ENVI
12.11.2009
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Lena Ek
15.12.2009
Arutamine parlamendikomisjonis
27.1.2010
23.2.2010
7.4.2010
Vastuvõtmise kuupäev
11.5.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
38
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jean-Pierre Audy, Jan Březina, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Jorgo Chatzimarkakis, Pilar del Castillo Vera, Christian Ehler, Lena Ek, Ioan Enciu, Gaston Franco, Adam Gierek, Norbert Glante, Edit Herczog, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Judith A. Merkies, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Amalia Sartori, Patrizia Toia, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Lara Comi, António Fernando Correia De Campos, Rachida Dati, Marek Józef Gróbarczyk, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Mario Pirillo, Lambert van Nistelrooij, Hermann Winkler
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Catherine Bearder
