Euroopa Liidu põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsessi tegevuskava
Põhiseadus
2007-06-06 - 18:38
Tänasel istungil arutasid saadikud põhiseaduse lepingu tulevikku ning lepingu ratifitseerimisprotsessi.
Suurem osa saadikuid leidis, et põhiseaduse lepingu sisu tuleb säilitada, ent et samas tuleb kodanike soovide ja muredega arvestada.
Arutelu aluseks olnud põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsessi tegevuskava raport tuleb hääletusele homme.
Raportööride kõnevoor
Enrique BARÓN CRESPO (PSE, ES) toetas Saksamaa eesistuja püüdeid kutsuda kokku valitsustevaheline konverents.
Ta märkis ka, et tulevane leping peaks põhinema põhiseaduse lepingul ning et käsitleda tuleks ka kliimamuutuste, energia solidaarsuse, sotsiaalmudeli, terrorismi ja rahvustevahelise dialoogi küsimusi.
Elmar BROK (EPP-ED, DE) avaldas veendumust, et Euroopa Liidu rahu ja stabiilsust tuleb laiendada kogu kontinendile.
Põhiseaduse leping tuleb tema sõnul panna toimima ning senist edulugu ei tohi seada ohtu, samuti ei tohi lubada kahesugust Euroopat.
Põhiseaduse leping lubab Broki sõnul tegeleda Euroopa ees seisvate väljakutsetega, millega riigid üksi toime ei tule.
Ta märkis, et põhiseaduse lepinguni tuleb jõuda läbipaistvalt ning demokraatlikult.
Samuti tuleb selgitada, et EL aitab riikidel saada tugevamaks, mitte ei asenda neid.
Nõukogu kõnevoor
Günter GLOSER märkis, et me tahame põhiseaduse lepingu puhul tulemust, mis rahuldab kõiki osapooli.
Tema sõnul tuleb kuulata, mida soovivad kodanikud - kliima, energia, ühine välispoliitika, terrorismivastane ja kuritegevuse vastane võitlus peavad olema tähelepanu keskpunktis.
Ta kinnitas, et enamik liikmesriike soovib põhiseaduse lepingut ning et ka kodanikud ei ole selle vastu, vaid soovivad tugevat Euroopat, mis keskenduks põhilistele küsimustele ja saavutaks seal ka tulemusi.
Gloser ütles veel, et valitsustevaheline konverents tuleb lõpule viia Portugali eesistumise ajal ning et põhiseaduse lepingu põhisisu tuleb säilitada.
Komisjoni kõnevoor
Margot WALLSTRÖM ütles komisjoni nimel, et probleemid, millega tegeleb põhiseaduse leping, on lahendamata.
Seetõttu on lepinguid vaja muuta ning kodanikega on vaja paremini suhelda uue lepingu teemal.
Seejuures tuleb tegeleda nende teemadega, mis kodanikke kõige rohkem puudutavad.
Põhiseaduse leping on tema sõnul kompromiss, mida on raske parandada, aga kerge rikkuda.
Wallström rõhutas, et uus leping peab jõustuma enne 2009. aasta parlamendivalimisi.
Uus lahendus peaks tuginema konsensusel ning tagama tasakaalu nende riikide vahel, kes on lepingu juba ratifitseerinud, ja nende vahel, kes seda ei ole teinud.
Põhiseaduse lepingu sisu on Wallströmi sõnul suures osas veel aktuaalne ning ta leidis, et kõik institutsioonid peavad koos selgitama, mis on põhiseaduse lepingu näol mängus ja kui oluline see on Euroopa tuleviku jaoks.
Fraktsioonide kõnevoor
Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (EPP-ED, ES) tõi paralleeli Hemingway raamatuga "Vanamees ja meri" ning märkis, et me ei taha, et põhiseaduse lepingust ei jääks midagi alles peale luukere.
Ta rõhutas, et ei tohi kuulata ainult neid, kes tahavad vähem Euroopat, vaid ka neid, kes tahavad rohkem Euroopat.
Ta leidis, et uude lepingusse võiks lisada ka näiteks kliimamuutuste ja energiajulgeoleku ning terrorismi teemad.
Méndez de Vigo nõudis, et parlament oleks valitsustevahelise konverentsi töösse kaasatud.
Jo LEINEN (PSE, DE) märkis, et Euroopa Parlament on igasuguse minilepingu vastu ning ei lepi kodanikuvabadusi vähendava lepinguga. "
Me ei taha kokkulepet iga hinna eest ," kinnitas ta.
Ta rõhutas lisaks, et läbirääkimised peavad toimuma avalikult, mitte suletud uste taga.
Andrew Nicholas DUFF (ALDE, UK) avaldas toetust väliskomisjoni raportile.
Ta märkis, et tuleb tugevdada demokraatiat ELi institutsioonides ning et erinevate valitsustasandite pädevused tuleb selgelt paika panna.
Duff märkis ka, et üksikutel riikidel võib küll olla vetoõigus, ent neil ei ole moraalset ja poliitilist õigust blokeerida teiste riikide edasiminekut.
Brian CROWLEY (UEN, IE) rõhutas, et kuulata tuleb kõiki Euroopa kodanikke, mitte vaid Prantsusmaa või Hollandi elanikke.
Liikmesriikide juhid peavad tema sõnul tegema otsuse selle kohta, kuidas esitada uus põhiseaduse leping.
Crowley ütles samuti, et tuleb tagada, et ELi kodanike hääl oleks kajastatud kõigil tasanditel.
Johannes VOGGENHUBER (Verts/ALE, AT) leidis, et riigijuhid peavad võtma endale ajaloolise vastutuse Euroopa tuleviku eest.
Tema sõnul on pärast kaheaastast "järelemõtlemisperioodi" tulemused üsna kesised.
Ta rõhutas, et kodanikud tuleb enda poolele võita, mitte neist mööda minna.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) ütles, et ta ei nõustu põhiseaduse lepingu pelgalt pinnapealse muutmisega.
Ta nõudis samuti tulevase lepingu ratifitseerimist rahvahääletuse teel.
Bastiaan BELDER ( IND/DEM , NL) märkis, et teda hämmastab, kui vähe ollakse valmis lepingu sisu muutma ning tahetakse muuta vaid pakendit.
Ta rõhutas, et lepingu üle tuleb sisulisi läbirääkimisi pidada ning tuleb jõuda kõiki liikmesriike rahuldava lahenduseni.
Bruno GOLLNISCH (ITS, FR) leidis, et enamik saadikuist soovib luua superriiki Euroopas.
Ühisraha, pädevuste laiendamine, ühtne välisministeerium - see ongi Gollnischi sõnul Euroopa riik.
Ta soovis, et saadikutel oleks julgust seda öelda ka kaaskodanikele.
Enrique BARÓN CRESPO (PSE, ES), Elmar BROK (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0197/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 06.06.2007
20070606IPR07540
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
