P6_TA(2007)0004
Ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimine ***II
A6-0480/2006
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (5893/5/2006 – C6-0310/2006 – 2004/0048(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (5893/5/2006 – C6-0310/2006 ) ELT C 289 E, 28.11.2006, lk 42.
;
–
võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 464.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku ( KOM(2004)0142 ) ELTs seni avaldamata.
kohta;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 62;
–
võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6-0480/2006 ),
1.
kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;
2.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
P6_TC2-COD(2004)0048
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 18. jaanuaril 2007 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/.../EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide
ning ohutusega seotud ülesandeid täitva muu rongipersonali
sertifitseerimise kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ELT C 221, 8.9.2005, lk 64.
,
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust ELT C 71, 22.3.
2005
, lk 26.
,
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta
seisukoht
(
ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 464
), nõukogu
14. septembri 2006. aasta
ühine seisukoht (
ELT C 289 E, 28.11.2006, lk 42
) ja Euroopa Parlamendi
18. jaanuari 2007. aasta
seisukoht.
ning arvestades järgmist: (1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/49/EÜ (ühenduse raudteede ohutuse kohta) ELT L 164, 30.4.2004, lk 44.
Parandatud versioon ELT L 220, 21.6.2004, lk 16
.
sätestatakse, et infrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad kehtestavad oma ohutuse juhtimissüsteemid sellisel viisil, et raudteesüsteem suudaks täita vähemalt üldiseid ohutuseesmärke ning vastaks siseriiklikele ohutuseeskirjadele ja koostalitluse tehnilistes kirjeldustes (
KTK
) määratletud ohutusnõuetele ning et rakendatud oleksid üldiste ohutusmeetodite asjakohased osad.
Nende ohutuse juhtimissüsteemidega nähakse muuhulgas ette personali koolitusprogrammid ja personali kestvat pädevust ning tööülesannete kohasel viisil täitmist kontrollida võimaldavad mehhanismid.
(2)
Direktiiviga 2004/49/EÜ sätestatakse, et raudtee-infrastruktuuri kasutusõiguse saamiseks peab raudtee-ettevõtjal olema ohutussertifikaat.
(3)
Kooskõlas nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiviga 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.
Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/51/EÜ (ELT L 164, 30.4.2004, lk 164).
Parandatud versioon ELT L 220, 21.6.2004, lk 58.
on litsentsitud raudtee-ettevõtjatel alates 15. märtsist 2003 õigus kasutada üleeuroopalist kaubaveovõrku rahvusvaheliste raudtee kaubaveoteenuste osutamiseks ning hiljemalt alates 2007. aastast kogu võrgu kasutusõigus riigisiseste ja rahvusvaheliste kaubaveoteenuste osutamiseks.
See järk-järguline kasutusõiguste laiendamine toob vältimatult kaasa vedurijuhtide suurenenud liikumise üle riigipiiride.
Selle tulemusena suureneb nõudlus rohkem kui ühes liikmesriigis töötamiseks koolitatud ja sertifitseeritud vedurijuhtide järele.
(4)
Komisjoni 2002. aasta uuring tõi esile asjaolu, et liikmesriikide seadused vedurijuhtide sertifitseerimise tingimuste kohta on märkimisväärselt erinevad.
Seega tuleks nende erinevuste kõrvaldamiseks vastu võtta ühenduse eeskirjad vedurijuhtide sertifitseerimise kohta, säilitades samal ajal ühenduse raudteesüsteemi ohutuse praeguse kõrge taseme.
(5)
Sellised ühenduse eeskirjad peaksid kaasa aitama ka töötajate liikumisvabaduse, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabadusega seotud ühenduse poliitikate eesmärkidele ühise transpordipoliitika raames, vältides samas mis tahes konkurentsimoonutusi.
(6)
Käesolevate ühiste sätete eesmärgiks peaks eelkõige olema lihtsustada vedurijuhtide liikumist ühest liikmesriigist teise, aga samuti lihtsustada nende liikumist ühe raudtee-ettevõtja juurest teise juurde ning üldiselt vedurijuhiloa ja ühtlustatud lisasertifikaadi tunnustamine kõigi raudteesektori sidusrühmade poolt.
Sel eesmärgil on vaja sätestada miinimumnõuded, millele taotlejad peaksid vedurijuhiloa või ühtlustatud lisasertifikaadi saamiseks vastama.
(7)
Käesolev direktiiv järgib ning põhineb suures osas 27. jaanuaril 2004. aastal sõlmitud ajaloolistele ühiskokkulepetele Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahel piiriülese koostalitlusteenuseid osutavate vedurijuhtide Euroopa litsentsi ja piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningate aspektide kohta
ELT L 195, 27.7.2005, lk 18.
.
(8)
Isegi juhul, kui liikmesriik jätab käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja vedurijuhid, kes töötavad üksnes teatud raudteesüsteemi-, võrgustiku- ja infrastruktuurikategooriates, ei tohiks see ühelgi viisil piirata selle liikmesriigi kohustust tunnustada vedurijuhilubade kehtivust kogu Euroopa Liidu territooriumil või ühtlustatud lisasertifikaatide kehtivust asjaomases infrastruktuuris.
(9)
Nõuded peaksid hõlmama vähemalt vedurijuhtimiseks nõutavat miinimumvanust, taotleja füüsilist ja tööalast psühholoogilist sobivust, töökogemust ja teadmisi vedurijuhtimisega seotud teatud küsimustes, samuti nende infrastruktuuride tundmist, kus tal tuleb töötada ning nendes kasutatavate keelte oskust.
(10)
Koolituse tasuvuse suurendamiseks peaks ühtlustatud lisasertifikaadi saamiseks vedurijuhtidelt nõutaval koolitusel keskenduma ohutuse seisukohast võimalikus ja soovitavas ulatuses vedurijuhi erilistele tööülesannetele, nagu näiteks manööverdamine, hooldusteenused, reisijate- või kaubaveoteenused.
Käesoleva direktiivi rakendamise hindamisel peaks Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi nimetatud "agentuur") otsustama, kas uue turustruktuuri paremaks kajastamiseks on vaja muuta lisas esitatud koolitusnõudeid.
(11)
Ühtlustatud lisasertifikaate väljastavad raudtee-ettevõtjad ja infrastruktuuri-ettevõtjad võivad ise korraldada koolitust üldiste kutsealaste oskuste, keelteoskuse ning veeremi ja infrastruktuuride tundmise kohta.
Siiski tuleks eksamitega seoses vältida igasugust huvide konflikti, ilma et see piiraks võimalust, et eksamineerija võib kuuluda ühtlustatud lisasertifikaati väljastava raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja juurde.
(12)
Personali pädevust ning tervishoiu- ja ohutustingimusi arendatakse seoses koostalitlusvõime juhistega, eelkõige "liikluskorralduse ja opereerimise" KTKde osana.
On vaja tagada nende KTKde ja käesoleva direktiivi lisade vaheline sidusus.
Komisjon saavutab selle, muutes või kohandades asjakohast KTKd vastavalt käesolevale direktiivile ja selle lisadele, kasutades nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivis 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta
EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6.
Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/50/EÜ (ELT L 164, 30.4.2004, lk 114.
Parandatud versioon ELT L 220, 21.6.2004, lk 40.
ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta
EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1.
Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ.
kehtestatud menetlusi.
(13)
Käesolevas direktiivis esitatud vedurijuhiluba ja ühtlustatud lisasertifikaati käsitlevad nõuded peaksid seonduma üksnes juriidiliste tingimustega, mis annavad vedurijuhile rongijuhtimise õiguse.
Enne kui vedurijuht võib juhtida rongi konkreetses infrastruktuuris, peaks ta täitma ka kõiki teisi õigusnõudeid, mis on kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja mida kohaldatakse mittediskrimineerival viisil ning mis käsitlevad raudtee-ettevõtjat, infrastruktuuri-ettevõtjat, infrastruktuuri ja veeremit.
(14)
Käesolev direktiiv ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
kohaldamist.
(15)
Vajaliku ühtsuse ja läbipaistvuse tagamiseks peaks ühendus kehtestama liikmesriikide poolt vastastikku tunnustatud ühtse sertifitseerimise mudeli, mis tõendaks nii vedurijuhtide vastavust teatud miinimumnõuetele kui ka nende kutsealast kvalifikatsiooni ja keelteoskust, jättes liikmesriikide pädevate asutuste ülesandeks vedurijuhilubade väljaandmise ning raudtee-ettevõtjate ja infrastruktuuri-ettevõtjate ülesandeks ühtlustatud lisasertifikaatide väljaandmise.
(16)
Agentuur peaks uurima ka kiipkaardi kasutamise võimalust vedurijuhiloa ja ühtlustatud lisasertifikaatide asemel.
Sellise kiipkaardi eeliseks oleks nende kahe dokumendi ühendamine ning samal ajal saaks seda kasutada teistel eesmärkidel kas ohutusvaldkonnas või vedurijuhtide töö korraldamiseks.
(17)
Kõiki vedurijuhilubadel, ühtlustatud lisasertifikaatidel ning vedurijuhiloa ja ühtlustatud lisasertifikaatide registrites sisalduvaid andmeid peaksid järelevalve asutused kasutama direktiivi 2004/49/EÜ artiklitega 10 ja 11 sätestatud personali sertifitseerimise hindamise hõlbustamiseks ning nende artiklitega sätestatud ohutussertifikaatide väljastamise kiirendamiseks.
(18)
Käesoleva direktiivi kohaselt sertifitseeritud vedurijuhtide töölevõtmine ei tohiks vabastada raudtee-ettevõtjaid ja infrastruktuuri-ettevõtjaid kohustusest kehtestada järelevalve- ja sisekontrollisüsteem vedurijuhtide pädevuse ja ülesannetega toimetuleku üle direktiivi 2004/49/EÜ artikli 9 ja III lisa kohaselt ning peaks olema selle süsteemi osa.
Ühtlustatud lisasertifikaat ei tohiks vähendada ei raudtee-ettevõtjate ega infrastruktuuri-ettevõtjate vastutust ohutuse ja eelkõige oma personali koolitamise eest.
(19)
Mõned äriühingud pakuvad raudtee-ettevõtjatele ja infrastruktuuri-ettevõtjatele vedurijuhiteenuseid.
Sellisel juhul peaks vedurijuhiga lepingu sõlminud raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja vastutama selle eest, et vedurijuhil oleksid käesolevale direktiivile vastavad vedurijuhiluba ja sertifikaadid.
(20)
Raudteetranspordi tõhusa toimimise jätkumiseks peaksid juba enne käesoleva direktiivi jõustumist sellel kutsealal töötavad vedurijuhid oma
load
üleminekuperioodi ajal säilitama.
(21)
Enne käesoleva direktiivi asjaomaste sätete kohaldamist vedurijuhtidele väljastatud
lubade
asendamisel käesolevale direktiivile vastavate ühtlustatud lisasertifikaatide ja vedurijuhilubadega tuleks vältida ebavajalikku haldus- ja finantskoormust.
Seepärast tuleks vedurijuhtidele eelnevalt antud
load
võimalusel säilitada.
Juhul, kui peab need load asendama, peaksid väljastavad asutused arvesse võtma iga vedurijuhi või vedurijuhtide rühma kvalifikatsiooni ja kogemust.
Väljastav asutus peaks kvalifikatsiooni ja/või kogemuste põhjal otsustama, kas vedurijuhil või vedurijuhtide rühmal on enne asendavate vedurijuhilubade ja ühtlustatud lisasertifikaatide omandamist vaja läbida täiendav eksam ja/või koolitus.
Seega peaks olema väljastava asutuse otsustada, kas kvalifikatsioon ja/või kogemus on piisav nõutavate vedurijuhilubade ja ühtlustatud lisasertifikaatide väljastamiseks täiendava eksami või koolituseta.
(22)
Kui vedurijuhid vahetavad tööandjat, tuleks samuti ebavajalikku haldus- ja finantskoormust vältida.
Raudtee-ettevõtja, kes vedurijuhi tööle võtab, peaks arvestama varem omandatud oskusi ning võimalusel vabastama vedurijuhi täiendavatest eksamitest ja koolitustest.
(23)
Käesolev direktiiv ei peaks andma mingeid vastastikuse tunnustamise õigusi
lubade
kohta, mille vedurijuhid on omandanud enne käesoleva direktiivi kohaldamist, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.
alusel kehtestatud üldist vastastikuse tunnustamise skeemi, mida tuleks jätkuvalt kohaldada kuni üleminekuperioodi lõpuni.
(24)
Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).
.
(25)
Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu üldmeetmed, mille eesmärgiks on käesoleva direktiivi vähemoluliste sätete muutmine või käesoleva direktiivi täiendamine, lisades uusi vähemolulisi sätteid.
Kõnealused meetmed tuleks võtta vastu vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
(26)
Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.
punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabelid, kus on võimaluste piires näidatud käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmise meetmete vaheline vastavus, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.
(27)
Liikmesriigid peaksid ette nägema kontrolli käesoleva direktiivi järgimise üle ning asjakohased meetmed juhuks, kui vedurijuht käesoleva direktiivi sätteid rikub.
(28)
Liikmesriigid peaksid ette nägema kohased karistused käesoleva direktiivi rakendamiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumise eest.
(29)
Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt reguleeriva raamistiku kehtestamist reisijate- ja kaubaveoks kasutavaid vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(
30)
Tasuvuse seisukohalt võiks osutuda asjakohaseks vabastada piiratud ajavahemikuks üksnes ühe liikmesriigi territooriumil töötavad vedurijuhid käesoleva direktiivi nende sätete kohaldamisest, mis seonduvad selliste vedurijuhtide kohustusega omada käesolevale direktiivile vastavaid vedurijuhilube ja ühtlustatud lisasertifikaate.
Sellise vabastamise tingimused peaksid olema selgelt määratletud.
(31)
Liikmesriik, kellel ei ole raudteesüsteemi ega peatset väljavaadet selle saamiseks, kannaks ebaproportsionaalset ja tarbetut kohustust, kui ta peaks käesoleva direktiivi sätted üle võtma ja rakendama.
Seetõttu tuleks selline liikmesriik vabastada seni, kuni tal raudteesüsteem puudub, käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohustusest,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
I peatükk
Sisu
, reguleerimisala ja mõisted Artikkel 1
Sisu
Käesoleva direktiiviga määratakse kindlaks ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide
ning ohutusega seotud ülesandeid täitva muu rongipersonali
sertifitseerimise tingimused ja kord.
Antud kontekstis määratakse samuti
kindlaks liikmesriikide pädevate asutuste, vedurijuhtide ja teiste kõnealuse sektori sidusrühmade, eelkõige raudtee-ettevõtjate, infrastruktuuri-ettevõtjate ja koolituskeskuste ülesanded.
Artikkel 2 Reguleerimisala
1.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse ühenduse
raudteesüsteemis
vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide
ja ohutusega seotud ülesandeid täitva muu rongipersonali
suhtes, kes töötavad ohutusluba nõudva raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja juures.
2.
Liikmesriigid ei tee kaubarongide muud personali käsitlevate siseriiklike sätete alusel kaubarongidele takistusi piiride ületamisel ega oma territooriumil riigisisese transpordi osutamisel.
3.
Ilma et see piiraks artikli 7 sätteid, võivad liikmesriigid teha erandi käesoleva direktiivi rakendamiseks vastuvõetavatest sätetest neile vedurijuhtidele, kes töötavad üksnes järgmistes süsteemides:
a)
metrood, trammid ja muud linnasisesed raudteesüsteemid;
b)
võrgud, mis on ülejäänud raudteesüsteemist funktsionaalselt eraldatud ning mõeldud üksnes kohalike, linna- või linnalähiliinide reisijate- ja kaubaveoteenuste osutamiseks;
c)
eraomandis olev raudteeinfrastruktuur, mis on ette nähtud üksnes infrastruktuuri omanike isiklikeks kaubavedudeks;
d)
raudteesüsteemi hoolduse, uuendamise või ajakohastamise eesmärgil tavapärase liikluse jaoks ajutiselt suletud trassid.
Artikkel 3 Mõisted
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
pädev asutus – direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 16 osutatud ohutusasutus;
b)
vedurijuht – isik, kes oskab ja kellel on luba juhtida iseseisvalt, vastutustundlikul ja ohutul viisil ronge, sealhulgas vedureid, manöövervedureid, tööronge, raudtee eriveeremeid või reisijate- või kaubaveoronge;
c)
ohutusega seotud ülesandeid täitev muu rongipersonal – rongis viibivad teenistujad, kes ei ole vedurijuhid, kuid kes aitavad tagada rongi ja transporditavate reisijate ning kauba ohutust;
d)
raudteesüsteem – raudtee infrastruktuuridest koosnev süsteem, mis hõlmab raudteesüsteemi liine ja maarajatisi ning sellel infrastruktuuril liikuvaid kõikide kategooriate ja igasuguse päritoluga veeremeid, nagu on määratletud
direktiivides 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ
;
e)
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja – mis tahes organ või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteeinfrastruktuuri või selle osa loomise ja hooldamise eest, nagu on sätestatud direktiivi 91/440/EMÜ artiklis 3, mis võib tähendada ka raudteeinfrastruktuuri kontrolli- ja ohutussüsteemide haldamist.
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ülesandeid seoses raudteevõrgu või selle osaga võib edasi anda erinevatele organitele või ettevõtjatele;
f)
raudtee-ettevõtja – igasugune raudtee-ettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiviga 2001/14/EÜ (raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise kohta) EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29.
Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/49/EÜ.
määratletud tähenduses ning igasugune avaliku või erasektori ettevõtja, kelle tegevuseks on raudtee kauba- ja/või reisijateveo teenuste osutamine, tingimusel, et ettevõtja tagab ka veduriteenuse Mõiste hõlmab ka üksnes veduriteenust osutavaid ettevõtjaid;
g)
koostalitluse tehniline kirjeldus – nõuded, mille iga alasüsteemi või selle osa eesmärgiks on peamistele nõuetele vastavuse ning üle-euroopaliste kiirete ja tavaliste raudteesüsteemide koostalitluse
tagamine direktiivis
96/48/EÜ ja direktiivis 2001/16/EÜ määratletud kujul;
h)
agentuur – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004 ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.
Parandatud versioon on avaldatud ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.
asutatud Euroopa Raudteeagentuur;
i)
ohutussertifikaat – pädeva asutuse poolt kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikliga 10 raudtee-ettevõtjale väljastatud sertifikaat;
j)
sertifikaat – ühtlustatud lisasertifikaat, mis osutab, millises infrastruktuuris selle omanikul on lubatud sõita ja millist veeremit tal on lubatud juhtida;
k)
ohutusluba – pädeva asutuse poolt kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikliga 11 infrastruktuuri-ettevõtjale väljastatud luba;
l)
koolituskeskus – koolituskursuste andmiseks pädeva asutuse poolt akrediteeritud või tunnustatud asutus.
II peatükk
Vedurijuhtide sertifitseerimine Artikkel 4 Ühenduse sertifitseerimise mudel
1.
Kõigil vedurijuhtidel peab olema rongide juhtimiseks vajalik suutlikkus ja kvalifikatsioon ning neil peavad olema järgmised dokumendid:
a)
vedurijuhiluba, mis tõendab, et vedurijuht täidab miinimumnõuded meditsiiniliste nõuete, baashariduse ja üldiste kutseoskuste osas.
Vedurijuhiloale märgitakse vedurijuhi nimi, vedurijuhiloa väljaandnud asutus ja selle kehtivusaeg.
Kuni lõikes 4 osutatud sertifitseerimismudeli vastuvõtmiseni vastab vedurijuhiluba I lisaga sätestatud nõuetele;
b)
üks või mitu sertifikaati, mis näitavad, millistes infrastruktuurides on selle omanikul lubatud sõita ja millist veeremit tal on lubatud juhtida.
Iga sertifikaat vastab I lisa nõuetele.
2.
Sertifikaadi olemasolu nõuet ei kohaldata siiski infrastruktuuri konkreetse osa jaoks järgnevalt loetletud erijuhtudel, kui vedurijuhi kõrval istub juhtimise ajal teine vedurijuht, kellel on asjaomase infrastruktuuri jaoks kehtiv sertifikaat:
a)
kui infrastruktuuri-ettevõtja arvates on raudteeteenuse häire tõttu vaja ronge kõrvale juhtida või trassidel teha hooldustöid;
b)
erandlike ühekordsete teenuste puhul, mille jaoks kasutatakse vanu ronge;
c)
erandlike ühekordsete kaubaveoteenuste puhul infrastruktuuri-ettevõtja nõusolekul;
d)
uue rongi või veduri kohaletoimetamisel või tutvustamisel;
e)
vedurijuhtide koolituse ja eksamineerimise eesmärkidel.
Sellise võimaluse kasutamise üle otsustab raudtee-ettevõtja ning selleks ei saa kohustada asjaomane infrastruktuuri-ettevõtja või pädev asutus.
Iga kord, kui kasutatakse täiendavat vedurijuhti eespool sätestatud korras, tuleb infrastruktuuri-ettevõtjat sellest eelnevalt teavitada.
3.
Sertifikaat annab juhtimisõiguse ühes või
mõlemas
järgnevas kategoorias:
a)
A-kategooria: manöövervedurid, töörongid
ja raudteede hooldusel kasutatavad sõidukid
;
b)
B-kategooria: reisijate- ja/või kaubavedu.
Sertifikaat võib kõiki lõikes 4 osutatud koode hõlmates anda loa kõigi kategooriate jaoks.
4.
Kooskõlas
artikli 33 lõikes 3
osutatud
kontrolliga regulatiivmenetlusega
ning agentuuri poolt ettevalmistatud eelnõu alusel võtab komisjon hiljemalt... * Ühe aasta möödudes käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.
vastu meetmed, millega on kavandatud muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid seda täiendades, mis puudutavad
vedurijuhiloa, sertifikaadi ja sertifikaadi kinnitatud
koopia ühenduse mudelit
ning
määravad
kindlaks ka nende füüsikalised omadused.
Selle jaoks võtab komisjon arvesse võltsimisvastaseid meetmeid.
Kooskõlas
artikli 33 lõikes 3
osutatud
kontrolliga regulatiivmenetlusega
ning agentuuri soovituse alusel võtab komisjon hiljemalt…* vastu
meetmed, millega on kavandatud muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid seda täiendades, mis puudutavad
ühenduse
koode
lõikes 3 osutatud A- ja B-kategooriate erinevate liikide jaoks.
Artikkel 5 Võltsimisvastased meetmed
Pädevad asutused ja väljastavad asutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et vältida vedurijuhilubade ja sertifikaatide võltsimise ning
artikliga 23
sätestatud registrite rikkumise ohtu.
Artikkel 6 Omand, keel ja väljastavad asutused
1.
Vedurijuhiluba on loaomaniku omand ning selle annab välja artikli 3 punktis a määratletud pädev asutus.
Kui pädev asutus või selle esindaja annab vedurijuhiloa välja riigikeeles, mis ei ole ühenduse ametlik keel, koostab ta sellest kakskeelse versiooni, kus on kasutatud ka ühte ühenduse ametlikest keeltest.
2.
Pädev asutus võib delegeerida selle ülesande ainult artiklis 20 sätestatud tingimustel.
3.
Sertifikaadi annab välja vedurijuhi tööle võtnud või temaga lepingu sõlminud raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja.
Sertifikaat kuulub selle väljaandnud ettevõtjale.
Siiski on vedurijuhtidel kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 13 lõikega 3 õigus saada selle sertifikaadi kinnitatud koopia.
Kui raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja annab sertifikaadi välja riigikeeles, mis ei ole ühenduse ametlik keel, koostab ta sellest kakskeelse versiooni, mis sisaldab ka ühte ühenduse ametlikest keeltest.
Artikkel 7 Territoriaalne kehtivus
1.
Vedurijuhiluba kehtib kogu ühenduse territooriumil.
2.
Sertifikaat kehtib üksnes sellel osutatud infrastruktuuride ja veeremite osas.
Artikkel 8
Vastastikune tunnustamine
1.
Kui vedurijuhil on käesoleva direktiivi kohaselt väljastatud vedurijuhiluba ja sertifikaat, võib ta juhtida ronge eeldusel, et asjaomase transpordi eest vastutaval raudtee-ettevõttel või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjal on ohutussertifikaat või ohutusluba, ning üksnes võrgustikul, mille kohta sertifikaat ja ohutussertifikaat või ohutusluba kehtivad.
2.
Liikmesriigid tunnustavad vedurijuhilube, mille on vastavalt käesolevale direktiivile väljastanud mõni teine liikmesriik.
Artikkel 9
Kolmandate riikide vedurijuhtide sertifitseerimisdokumentide tunnustamine
Üksnes liikmesriigi raudteesüsteemi piiriülestel teelõikudel töötavate kolmandate riikide vedurijuhtide sertifitseerimisdokumente võib asjaomane liikmesriik tunnustada vastavalt asjaomase kolmanda riigiga sõlmitud mis tahes kahepoolsele lepingule.
III peatükk
Vedurijuhiloa ja sertifikaadi saamise tingimused
Artikkel 10
Miinimumnõuded
1.
Vedurijuhiloa saamiseks peavad selle taotlejad vastama
artiklitega 11
ja
12
sätestatud miinimumnõuetele.
Sertifikaadi saamiseks ning selle kehtivuse säilitamiseks peavad selle taotlejad omama vedurijuhiluba ning vastama
artiklitega 13
ja
14
sätestatud miinimumnõuetele.
2.
Liikmesriik võib kohaldada rangemaid nõuded oma territooriumi jaoks vedurijuhilubade väljastamisel.
Siiski tunnustab ta vastavalt artiklile 7 teiste liikmesriikide poolt väljastatud vedurijuhilube.
I jagu
Vedurijuhiluba
Artikkel 11
Miinimumvanus
Liikmesriigid määravad kindlaks vedurijuhiloa taotlejate miinimumvanuse, mis peab olema vähemalt 20 aastat.
Siiski võib liikmesriik anda vedurijuhilube välja vähemalt 18-aastastele taotlejatele; sellise vedurijuhiloa kehtivus on piiratud selle välja andnud liikmesriigi territooriumiga.
Artikkel 12
Põhinõuded
1.
Kandidaadid peavad olema edukalt lõpetanud vähemalt üheksa-aastased õpingud (põhikooli) ning läbinud edukalt kutseõppe, mis vastab nõukogu 16. juuli 1985. aasta otsuses 85/368/EMÜ (Euroopa Ühenduse liikmesriikide kutsekvalifikatsioonide võrreldavuse kohta) EÜT L 199, 31.7.1985, lk 56.
osutatud 3. tasemele.
2.
Kandidaadid peavad tõendama oma füüsilist sobivust tervisekontrollis, mille viib läbi või mille läbiviimise üle teostab järelevalvet – vastavalt liikmesriigi otsusele – kooskõlas
artikliga 21
tunnustatud või akrediteeritud arst.
Läbivaatusel kontrollitakse vastavust vähemalt II lisa punktides 1.1, 1.2, 1.3 ja 2.1 osutatud nõuetele.
3.
Kandidaadid peavad tõendama oma kutsealast psühholoogilist sobivust läbivaatusel, mille viib läbi või mille läbiviimise üle teostab järelevalvet – vastavalt liikmesriigi otsusele – psühholoog või arst, kes on tunnustatud või akrediteeritud kooskõlas
artikliga 21
.
Läbivaatusel peab kontrollima vastavust vähemalt II lisa punktis 2.2 osutatud nõuetele.
4.
Kandidaadid peavad tõendama oma üldiseid kutsealaseid teadmisi sooritades eksami, mis hõlmab vähemalt IV lisas loetletud üldteemasid.
II jagu
Sertifikaat
Artikkel 13
Keelteoskus
VI lisas osutatud keelteoskuse nõue peab olema täidetud selle infrastruktuuri osas, mille jaoks sertifikaati taotletakse.
Artikkel 14
Ametialased oskused
1.
Kandidaadid peavad sooritama eksami, kus kontrollitakse nende kutsealaseid teadmisi ja oskusi seoses veeremiga, mille jaoks sertifikaati taotletakse.
Kõnealune eksam hõlmab vähemalt V lisas loetletud üldteemasid.
2.
Kandidaadid peavad sooritama eksami, kus kontrollitakse nende kutsealaseid teadmisi ja oskusi seoses infrastruktuuridega, mille jaoks sertifikaati taotletakse.
See eksam hõlmab vähemalt kõiki VI lisas loetletud üldteemasid.
Vajadusel hõlmab eksam ka keelteoskust kooskõlas VI lisa punktiga 8.
3.
Raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja korraldab kandidaatidele direktiiviga 2004/49/EÜ sätestatud ohutuse juhtimissüsteemi käsitleva koolituse.
IV peatükk
Vedurijuhiloa ja sertifikaadi saamise kord
Artikkel 15
Vedurijuhiloa saamine
1.
Pädev asutus avaldab vedurijuhiloa saamiseks järgitava korra.
2.
Kõik vedurijuhiloa taotlused esitab pädevale asutusele vedurijuhi kandidaat või mis tahes tema nimel tegutsev üksus.
3.
Pädevale asutusele esitatud taotlused võivad käsitleda uue vedurijuhiloa andmist, sellel esitatud andmete ajakohastamist, selle uuendamist või duplikaadi väljastamist.
4.
Pädev asutus annab vedurijuhiloa välja võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui üks kuu pärast kõigi vajalike dokumentide saamist.
5.
Vedurijuhiluba kehtib kümme aastat, kui
artikli 17
lõikest 1 ei tulene teisiti.
6.
Vedurijuhiluba antakse välja ühes eksemplaris.
Vedurijuhiloa duplikaadi väljastamine on lubatud vaid siis, kui pädev asutus teeb seda duplikaadi taotluse põhjal.
Artikkel 16
Sertifikaadi saamine
Iga raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri-ettevõtja kehtestab oma ohutuse juhtimissüsteemi osana menetluse sertifikaatide väljaandmiseks või ajakohastamiseks vastavalt käesolevale direktiivile, ning apellatsioonimenetlused, mis võimaldavad vedurijuhtidel taotleda sertifikaadi väljaandmist, ajakohastamist, peatamist või tagasivõtmist käsitleva otsuse uut läbivaatamist.
Raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri-ettevõtja ajakohastab viivitamata sertifikaadi, kui selle omanikule on antud täiendavaid lube seoses veeremi või infrastruktuuriga.
Artikkel 17
Perioodiline kontroll
1.
Sertifikaadi kehtivuse säilimiseks
peab selle omanik läbima perioodilisi eksameid ja/või katseid, millega kontrollitakse
artikli 12
lõigetes 2 ja 3 osutatud nõuetele vastavust.
Meditsiiniliste nõuete osas tuleb kooskõlas II lisa punkti 3.1 sätetega kinni pidada kontrollide miinimumsagedusest.
Neid tervisekontrolle viivad läbi või nende läbiviimist jälgivad kooskõlas
artikliga 21
tunnustatud või akrediteeritud arstid.
Seoses üldiste kutsealaste teadmistega kohaldatakse
artikli 24
lõike 8 sätteid.
Vedurijuhiloa uuendamisel kontrollib pädev asutus
artikli 23
lõike 1 punktiga a sätestatud registrist vedurijuhi vastavust käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud nõuetele.
2.
Sertifikaadi kehtivuse säilimiseks peab selle omanik läbima perioodilisi eksameid ja/või katseid,
millega kontrollitakse artiklites 13
ja
14
osutatud
nõuetele vastavust
.
Nende eksamite
ja/või
katsete sageduse määrab kindlaks vedurijuhi tööle võtnud või temaga lepingu sõlminud raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja kooskõlas oma ohutuse juhtimissüsteemiga ning pidades kinni VII lisas
sätestatud
miinimumsagedusest.
Iga sellise kontrollimise kohta kinnitab väljastav asutus sertifikaadile ja
artikli 23 lõike 2
punktiga a sätestatud registrisse kantava märkega vedurijuhi vastavust käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud nõuetele.
3.
Juhul, kui vedurijuht ei ilmu perioodilisse kontrolli või kui selle tulemus on negatiivne, kohaldatakse
artiklis 19
sätestatud menetlust.
Artikkel 18
Töötamise lõpetamine
Kui vedurijuht lõpetab raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja juures töötamise, teavitab viimane sellest viivitamata pädevat asutust.
Vedurijuhiluba on kehtiv seni, kuni
artikli 17
lõikes 1 sätestatud nõuded on täidetud.
Sertifikaat kaotab kehtivuse, kui selle omanik lõpetab vedurijuhina töötamise.
Siiski saab
loaomanik sertifikaadi
ning kõikide tema koolitust, kvalifikatsiooni, kogemust ja ametialaseid oskusi tõendavate dokumentide
kinnitatud koopia.
Vedurijuhile sertifikaati väljastades peab teda tööle võttev uus raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri ettevõtja
kõiki
neid
dokumente
arvesse võtma.
Artikkel 19
Vedurijuhtide järelevalve raudtee-ettevõtjate ja infrastruktuuri-ettevõtjate poolt
1.
Raudtee-ettevõtjad ja infrastruktuuri-ettevõtjad peavad tagama ja kontrollima, et nende poolt tööle võetud või nendega lepingu sõlminud vedurijuhtide juhiload ja sertifikaadid oleksid kehtivad.
Nad kehtestavad oma vedurijuhtide jaoks järelevalvesüsteemi.
Kui sellise järelevalve tulemused seavad kahtluse alla vedurijuhi pädevuse oma töö suhtes ning tema vedurijuhiloa või sertifikaadi jätkuva kehtivuse, võtavad raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri-ettevõtja viivitamatult vajalikud meetmed.
2.
Tööandja või vajaduse korral vedurijuht
teavitab
koheselt pädevat asutust kõigist muutustest juhi tervislikus seisundis, mis võivad seada kahtluse alla tema sobivuse selleks tööks ja vedurijuhiloa või sertifikaadi omamise
.
3.
Kui pädev asutus leiab või saab teada, et vedurijuht ei vasta enam ühele või mitmele nõutud tingimustest, peab ta vedurijuhiloa viivitamatult tühistama ning teavitab koheselt asjaomast isikut ja tema tööandjat ning põhjendab oma otsust, piiramata artiklis 22 sätestatud edasikaebamisõigust.
Vedurijuhiloa peatamine võib olla ajutine või lõplik sõltuvalt raudtee ohutusele tekitatud riski ulatusest.
Pädev asutus ajakohastab artikli 23 lõikes 1 sätestatud registrit.
Kohe pärast teavitamist võtab tööandja tagasi sertifikaadi kas ajutiselt või lõplikult vastavalt pädeva asutuse põhjendustele.
Tööandja ajakohastab artikli 23 lõikes 2 sätestatud registrit.
Kui tööandja märgib, et vedurijuht ei vasta enam ühele või mitmele nõudele, võtab ta viivitamatult sertifikaadi tagasi ja teavitab koheselt asjaosalist ning pädevat asutust oma põhjendatud otsusest.
Tööandja ajakohastab artikli 23 lõikes 2 sätestatud registrit.
4
.
Liikmesriigid tagavad, et vedurijuhiloa või sertifikaadi äravõtmise korral viiakse läbi sõltumatu läbivaatus- ja vajadusel tagastamismenetlus.
Asjassepuutuv töötaja võib paluda nimetatud menetluse algatamist.
5.
Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et vältida vedurijuhiloa ja sertifikaatide võltsimise ja loata sissekannete tegemise ohtu artiklis 23 sätestatud registritesse.
Tööandja kohustub tagama ja kontrollima oma vedurijuhtide loa ning sertifikaadi kehtivust.
V peatükk
Pädeva asutuse ülesanded ja otsused
Artikkel 20
Pädeva asutuse ülesanded
1.
Pädev asutus täidab läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil järgmisi ülesandeid:
a)
vedurijuhilubade väljaandmine ja ajakohastamine ning nende duplikaatide väljastamine kooskõlas
artiklitega
6 ja
15
;
b)
artikli 17
lõikega 1 sätestatud perioodiliste eksamite
ja/või
katsete läbiviimise tagamine;
c)
vedurijuhilubade peatamine ja tühistamine ning väljastava asutuse teavitamine sertifikaatide peatamise põhjendatud taotlustest kooskõlas
artikliga 30
;
d)
kooskõlas
artiklitega 24
ja
26
isikute või organite tunnustamine, juhul kui liikmesriik on nii otsustanud;
e)
kooskõlas
artikliga 21
akrediteeritud või tunnustatud isikuid ja organeid käsitleva registri avaldamise ja ajakohastamise tagamine;
f)
artikli 17
lõikega 1 ja
artikliga 23
sätestatud vedurijuhilubade registri
pidamine
ja
ajakohastamine
;
g)
artikliga 27
sätestatud vedurijuhtide sertifitseerimisprotsessi järelevalve teostamine;
h)
artikliga 30
sätestatud kontrollide teostamine;
i)
artikli 26
lõikega 5 sätestatud eksamineerijatele kohaldatavate siseriiklike kriteeriumite kehtestamine.
Pädev asutus vastab kiiresti teabe saamise taotlustele ning esitab vedurijuhilubade ettevalmistamisel viivitamata taotlused täiendava teabe saamiseks.
2.
Lõike 1 punktides c, f
,
g
ja i
osutatud ülesannete täitmist ei või pädev asutus delegeerida kolmandatele isikutele.
3.
Ülesannete täitmiseks antav volitus on läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning ei tekita huvide konflikti.
4.
Kui pädev asutus volitab raudtee-ettevõtjat või sõlmib viimasega lepingu lõike 1 punktides a või b osutatud ülesannete täitmiseks, peab olema täidetud vähemalt üks järgmisest tingimusest:
a)
raudtee-ettevõtja annab vedurijuhilube välja ainult oma vedurijuhtidele;
b)
raudtee-ettevõtjal ei ole asjaomasel territooriumil ainuõigust ühegi ülesande suhtes, mille täitmiseks ta kolmandaid isikuid volitas või nendega lepingu sõlmis.
5.
Kui pädev asutus annab ülesannete täitmiseks volituse või sõlmib lepingu, peab volitatud esindaja või lepinguosaline selliste ülesannete täitmisel kinni pidama käesoleva direktiiviga pädevatele asutustele sätestatud kohustustest
, milleks on eelkõige:
a)
füüsiliste ja vaimsete võimete kontroll, mida teostavad töötervishoiuarstid või töötervishoiuasutused, mille on akrediteerinud pädev asutus;
b)
psühholoogilise sobivuse kontroll, mida teostavad psühholoogid, transpordile spetsialiseerunud psühholoogid või töötervishoiupsühholoogide kabinetid, mille on akrediteerinud pädev asutus;
c)
üldiste ametialaste oskuste kontroll, mida teostavad asutused ja eksamineerijad, kelle on akrediteerinud pädev asutus.
6.
Kui pädev asutus annab ülesannete täitmiseks volituse või sõlmib lepingu, kehtestab ta süsteemi nende ülesannete täitmise kontrollimiseks ja lõigetega 2, 4 ja 5 sätestatud tingimustest kinnipidamise tagamiseks.
Artikkel 21
Akrediteerimine ja tunnustamine
1.
Käesoleva direktiivi alusel akrediteeritud isikuid või organeid akrediteerib asjaomase liikmesriigi poolt määratud akrediteeriv organ.
Akrediteerimisprotsess põhineb sellistel sõltumatuse, pädevuse ja erapooletuse kriteeriumitel nagu asjaomased seeria EN 45000 Euroopa standardid, samuti kandidaatide esitatud dokumentide hindamisel, mis annavad nõuetekohaselt tunnistust nende oskuste kohta kõnealuses valdkonnas.
2.
Teise võimalusena lõikes 1 sätestatud akrediteerimise kõrval võib liikmesriik sätestada, et käesoleva direktiivi alusel tunnustatud isikuid või organeid tunnustab asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud pädev asutus või organ.
Tunnustamine põhineb sõltumatuse, pädevuse ja erapooletuse kriteeriumitel.
Juhul, kui mõni vajaminev pädevus on äärmiselt haruldane, võib selle eeskirja suhtes siiski erandi kehtestada pärast komisjonilt positiivse arvamuse saamist vastavalt
artikli 33
lõikes 2 osutatud menetlusele.
Sõltumatuse kriteeriumi ei kohaldata
artikli 24
lõigetes 5 ja 6 osutatud koolituse puhul.
3.
Pädev asutus tagab käesoleva direktiivi alusel akrediteeritud või tunnustatud isikute ja organite registri avaldamise ja ajakohastamise.
Artikkel 22
Pädeva asutuse otsused
1.
Pädev asutus põhjendab oma otsuseid.
2.
Pädev asutus tagab halduskaebuste menetluse kehtestamise, mis võimaldab tööandjatel ja vedurijuhtidel taotleda iga käesoleva direktiivi kohaselt tehtud otsuse uut läbivaatamist.
3.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada pädeva asutuse otsuste üle kohtulik kontroll.
Artikkel 23
Registrid ja teabevahetus
1.
Pädev asutus peab:
a)
pidama registrit kõigi vedurijuhilubade kohta, mis on väljaantud, ajakohastatud, uuendatud, muudetud, mille kehtivusaeg on lõppenud, mis on peatatud, tühistatud või mille kadumisest, vargusest või hävitamisest on teatatud.
See register sisaldab I lisa punktis 4 osutatud andmeid iga vedurijuhiloa kohta, mis on kättesaadav igale vedurijuhile antud riikliku numbri järgi.
Registrit ajakohastatakse korrapäraselt;
b)
andma põhjendatud taotluse korral teise liikmesriigi pädevatele asutustele, agentuurile või vedurijuhtide igale tööandjale teavet kõnealuste vedurijuhilubade kohta.
2.
Iga raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri-ettevõtja peab:
a)
pidama registrit või tagama registri pidamise kõigi sertifikaatide kohta, mis on väljaantud, mida on ajakohastatud, uuendatud, muudetud, mille kehtivusaeg on lõppenud, mis on peatatud, tühistatud või mille kadumisest, vargusest või hävitamisest on teatatud.
See register sisaldab I lisa punktis 4 osutatud andmeid iga sertifikaadi kohta, samuti
artikliga 17
sätestatud perioodiliste kontrollidega seonduvad andmed.
Registrit ajakohastatakse korrapäraselt;
b)
tegema koostööd oma asukohajärgse liikmesriigi pädeva asutusega, et vahetada teavet ning anda pädevale asutusele juurdepääs vajalikele andmetele;
c)
andma teiste liikmesriikide pädevatele asutustele nende taotluse korral teavet kõnealuste sertifikaatide sisu kohta, kui see on vajalik nende riikidevahelise tegevuse tõttu.
3.
Rongijuhil peab olema igal ajal juurdepääs oma andmetele, mis on salvestatud pädevate asutuste ja raudtee-ettevõtjate registris.
Soovi korral peab ta saama neist koopia.
4.
Pädevad asutused teevad agentuuriga koostööd lõigetes 1 ja 2 sätestatud registrite koostalitlusvõime tagamiseks.
Sel eesmärgil võtab komisjon
hiljemalt
... * Ühe aasta
möödudes
käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.
kooskõlas
artikli 33 lõikes 3
osutatud
kontrolliga regulatiivmenetlusega
ja agentuuri
poolt
ettevalmistatud eelnõu alusel vastu
meetmed, millega on kavandatud muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid seda täiendades, mis puudutavad
kehtestatavate registrite
põhilisi parameetreid
, nagu säilitatavad andmed, nende formaat ja andmevahetuse kord, juurdepääsuõigused, andmete säilitamise kestus ja menetlused pankroti korral.
5.
Pädevad asutused, infrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad tagavad, et lõigetes 1 ja 2 sätestatud registrid ning selliste registrite kasutusviis oleks vastavuses direktiiviga 95/46/EÜ.
6.
Agentuur tagab, et lõike 2 punktide a ja b alusel kehtestatud süsteem oleks vastavuses määrusega (EÜ) nr 45/2001.
VI peatükk
Vedurijuhtide koolitus ja eksamineerimine
Artikkel 24
Koolitus
1.
Vedurijuhtide koolituse üks osa on vedurijuhiloa kohta, käsitledes IV lisas kirjeldatud üldisi kutsealaseid teadmisi ning teine osa on sertifikaadi kohta, käsitledes V ja VI lisas kirjeldatud kutsealaseid eriteadmisi.
2.
Koolitusmeetod peab vastama III lisaga sätestatud kriteeriumitele.
3.
IV lisas on määratletud koolituse üksikasjalikud eesmärgid vedurijuhiloa puhul ning V ja VI lisas sertifikaadi puhul.
Käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid
võib täiendada kas:
a)
asjaomaste KTKdega – komisjon tagab vastavalt
artikli 33 lõikes 3
osutatud
kontrolliga regulatiivmenetlusele
KTKde ja käesoleva direktiivi lisade vahelise sidususe – või
b)
kriteeriumitega, mida agentuur esitab määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 17 alusel ning komisjon võtab vastu kooskõlas käesoleva direktiivi
artikli 33 lõikes 3
osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusega
.
4.
Kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikliga 13 võtavad liikmesriigid meetmeid, et tagada vedurijuhikandidaatidele õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs koolitusele, mida on vaja vedurijuhiloa ja sertifikaadi saamiseks vajalike tingimuste täitmiseks.
5.
Artikli 12
lõikes 4 sätestatud üldiste ametialaste teadmiste,
artiklis 13
sätestatud keelteoskuse ja
artikli 14
lõikes 1 sätestatud veeremiga seotud kutsealaste teadmiste alast koolitust annavad kooskõlas
artikliga 21
akrediteeritud või tunnustatud isikud või organid.
6.
Artikli 14
lõikes 2 sätestatud infrastruktuuri alaste teadmiste, sealhulgas marsruudi tundmise ning liikluskorralduseeskirjade ja -korra alast koolitust annavad selle liikmesriigi poolt akrediteeritud või tunnustatud isikud või organid, mille territooriumil asjaomane infrastruktuur asub.
7.
Vedurijuhiloa osas kohaldatakse direktiiviga 2005/36/EÜ kehtestatud ametialase kvalifikatsiooni tunnustamise üldsüsteemi jätkuvalt nende vedurijuhtide ametialase kvalifikatsiooni tunnustamisel, kes on liikmesriigi kodanikud ning kes on saanud oma koolitustunnistuse kolmandas riigis.
8.
Kehtestatakse pideva koolituse süsteem, mis tagaks personali pädevuse säilimise kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ III lisa punkti 2 alapunktiga e.
Artikkel 25
Koolituse rahastamine
Raudtee-ettevõtjad ja infrastruktuuri ettevõtjad vastutavad lepinguliselt tööalase koolituse, sealhulgas algõppe ja täiendõppe eest.
Kui raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri ettevõtja juures töötab vedurijuht, kelle väljaõppe eest maksis osaliselt või täies ulatuses teine raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri ettevõtja, peab ta koolitust läbi viinud ettevõtjale või infrastruktuuri ettevõtjale koolituskulud tagasi maksma juhul, kui vedurijuht on sellelt töölt vabatahtlikult lahkunud enne viie aasta möödumist; tagasimakstav summa on pöördvõrdelises väärtuses vedurijuhi poolt väljaõpet rahastanud raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri ettevõtja juures töötatud ajaga.
Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tagasimakstava summa arvutamise eeskirjad kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 881/2004 artiklile 17 agentuuri poolt esitatava soovituse alusel.
Artikkel 26
Eksamid
1.
Nõutava kvalifikatsiooni kontrollimiseks ettenähtud eksamid ja eksamineerijad määratakse kindlaks:
a)
vedurijuhiloaga seotud osa jaoks: pädeva asutuse poolt vedurijuhiloa saamise menetluse kehtestamisel vastavalt
artikli 15
lõikele 1;
b)
sertifikaadiga seotud osa jaoks: raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja poolt sertifikaadi saamise menetluse kehtestamisel vastavalt
artiklile 16
.
2.
Lõikes 1 osutatud eksamite läbiviimist jälgivad kooskõlas
artikliga 21
akrediteeritud või tunnustatud pädevad eksamineerijad ja eksamite korraldamisel tuleb vältida igasugust huvide konflikti.
3.
Infrastruktuurialaste teadmiste, sealhulgas marsruudi ja liikluskorralduseeskirjade tundmise hindamist viivad läbi selle liikmesriigi poolt akrediteeritud või tunnustatud isikud või organid, kelle territooriumil infrastruktuur asub.
4.
Lõikes 1 osutatud eksamite korraldamisel välditakse igasugust huvide konflikti, ilma et see piiraks võimalust, et eksamineerija kuulub sertifikaati väljastava raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja juurde.
5.
Eksamineerijate ja eksamite valikul võib järgida agentuuri esitatud ja
vastavalt artikli 33 lõikes 3
osutatud
kontrolliga regulatiivmenetlusele
komisjoni poolt vastuvõetud ühenduse kriteeriume
meetmete kujul, millega on kavandatud muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid seda täiendades.
Selliste ühenduse kriteeriumite puudumisel kehtestavad pädevad asutused riiklikud kriteeriumid.
6.
Koolituskursuse lõppedes korraldatakse teoreetilised ja praktilised eksamid.
Juhtimisoskust hinnatakse raudteevõrgus toimuvate proovisõitude ajal.
Kasutada võib ka simulaatoreid, et kontrollida tööeeskirjade rakendamist ning vedurijuhi tegutsemist eriti rasketes olukordades.
VII peatükk
Hindamine
Artikkel 27
Kvaliteedistandardid
Pädevad asutused tagavad, et kogu koolituse, oskuste hindamise ning vedurijuhilubade ja sertifikaatide ajakohastamisega seotud tegevus oleks kvaliteedistandardite süsteemi raames pideva järelevalve all.
Käesolevat sätet ei kohaldata neile tegevustele, mis on juba hõlmatud raudtee-ettevõtjate ja infrastruktuuri-ettevõtjate poolt kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ kehtestatud ohutuse juhtimissüsteemidega.
Artikkel 28
Sõltumatu hindamine
1.
Igas liikmesriigis tuleb vähemalt iga viie aasta järel läbi viia ametialaste teadmiste ja oskuste omandamise ja hindamise ning vedurijuhilubade ja sertifikaatide väljaandmise süsteemi sõltumatu hindamine.
Seda ei kohaldata neile tegevustele, mis on juba hõlmatud raudtee-ettevõtjate ja infrastruktuuri-ettevõtjate poolt kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ kehtestatud ohutuse juhtimissüsteemidega.
Hindamise viivad läbi kvalifitseeritud isikud, kes ise ei ole asjaomaste tegevustega seotud.
2.
Nende sõltumatute hindamiste tulemused dokumenteeritakse nõuetekohaselt ning juhitakse neile asjaomaste pädevate asutuste tähelepanu.
Vajadusel võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada igasugused sõltumatu hindamise käigus ilmnenud vajakajäämised.
VIII peatükk
Muu rongipersonal
Artikkel 29
Sertifitseerimine
1.
Ohutusega seotud ülesandeid täitva muu rongipersonali suhtes nõutakse muu rongipersonali sertifikaati, mis tõendab vastavust meditsiiniliste nõuete, alusõppe ja üldise tööalase pädevusega seotud miinimumnõuetele.
2.
Muu rongipersonali sertifikaadi väljastab personali tööle võttev raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja.
Muu rongipersonali sertifikaat kuulub selle väljastanud ettevõtja omandusse; sellegipoolest võib sertifikaadi omanikule väljastada vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artikli 13 lõikele 3 sertifikaadi tõendatud koopia.
3.
Pädev asutus väljastab ohutusega seotud ülesandeid täitva ja käesoleva artikli kohaselt sertifitseeritud muu rongipersonali liikme nõudmisel ametliku kinnituse, milles on kirjas muu rongipersonali sertifikaadi väljastanud ettevõtja nimi, muu rongipersonali sertifikaadi saamiseks täidetavad tingimused ja teenistusaja kestus, milleks sertifikaat on antud.
See ametlik kinnitus on personali liikme omand.
4.
Artiklid 20 ja 30, milles käsitletakse raudtee-ettevõtja, infrastruktuuri-ettevõtja või pädeva asutuse teostatavaid kontrolle, kohaldatakse mutatis mutandis, võttes arvesse, et muu rongipersonali sertifitseerimist teostab raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja ühtse sertifikaadi abil.
5.
5 Artikleid 21, 22, 24, 26, 27 ja 28 kohaldatakse mutatis mutandis ohutusega seotud ülesandeid täitva muu rongipersonali sertifitseerimise suhtes.
6.
Agentuur kinnitab hiljemalt ...
*
Ühe aasta möödudes käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.
, järgides määruse (EÜ) nr 881/2004 artikleid 3, 4, 6, 12 ja 17, ohutusega seotud ülesandeid täitva muu rongipersonali profiili ja ülesanded ning lõikes 1 osutatud miinimumnõuded.
7.
Komisjon teeb hiljemalt ...
**
Kahe aasta möödudes käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.
*
otsuse käesoleva artikli rakendamise kohta vastavalt artikli 33 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ning agentuuri soovituse alusel.
IX peatükk
Kontrollid ja karistused
Artikkel 30
Pädeva asutuse teostatav kontroll
1.
Pädev asutus võib igal ajal võtta meetmeid, et kontrollida tema jurisdiktsiooni alla kuuluvas piirkonnas sõitvates rongides, kas vedurijuhtidel on kooskõlas käesoleva direktiiviga väljaantud dokumendid.
2.
Olenemata lõikes 1 sätestatud kontrollimisest võib pädev asutus töökohal täheldatud hooletuse korral kontrollida, kas asjaomane vedurijuht vastab
artiklis 14
sätestatud nõuetele.
3.
Pädev asutus võib uurida, kuidas tema jurisdiktsiooni alla kuuluvas piirkonnas töötavad vedurijuhid, raudtee-ettevõtjad, infrastruktuuri-ettevõtjad, eksamineerijad ja koolituskeskused peavad neile pandud ülesandeid täites kinni käesolevast direktiivist.
4.
Kui pädev asutus leiab, et vedurijuht ei vasta enam ühele või mitmele nõutavale tingimusele, võtab ta järgmisi meetmeid:
a)
pädeva asutuse väljastatud vedurijuhiloa puhul: pädev asutus peatab vedurijuhiloa.
Peatamine on kas ajutine või lõplik, sõltuvalt raudteeohutusele tekitatud probleemide ulatusest.
Pädev asutus teavitab oma põhjendatud otsusest viivitamata asjaomast vedurijuhti ja tema tööandjat, ilma et see piiraks
artikliga 22
sätestatud
edasikaebeõigust
.
Pädev asutus määrab kindlaks menetluse vedurijuhiloa tagasisaamiseks;
b)
teise liikmesriigi pädeva asutuse väljastatud vedurijuhiloa puhul esitab pädev asutus sellele asutusele põhjendatud taotluse kas täiendava kontrolli teostamiseks või vedurijuhiloa peatamiseks.
Taotlust esitav pädev asutus teavitab oma taotlusest komisjoni ja teisi pädevaid asutusi.
Kõnealuse vedurijuhiloa väljastanud asutus vaatab taotluse nelja nädala jooksul läbi ning teatab teisele asutusele oma otsusest.
Vedurijuhiloa väljastanud asutus teavitab oma otsusest ka komisjoni ja teisi pädevaid asutusi.
Iga pädev asutus võib vedurijuhiloa väljastanud asutuse otsuse tegemiseni keelata vedurijuhil oma jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil sõitmise;
c)
sertifikaadi puhul: pöördub pädev asutus selle väljastanud asutuse poole ning esitab põhjendatud taotluse kas täiendava kontrolli teostamiseks või sertifikaadi peatamiseks.
Sertifikaadi väljastanud asutus võtab kohaseid meetmeid ja esitab pädevale asutusele nelja nädala jooksul aruande.
Pädev asutus võib sertifikaadi väljastanud asutuse aruannet oodates keelata vedurijuhil oma jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil sõitmise ning teavitab sellest komisjoni ja teisi pädevaid asutusi.
Igal juhul, kui pädev asutus leiab, et konkreetne vedurijuht on raudteeohutusele tõsiseks probleemiks, võtab ta viivitamatult vajalikud meetmed, näiteks palub infrastruktuuri-ettevõtjal rong peatada ning keelata vedurijuhil oma jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil sõitmise nii kauaks kui vajalik.
Pädev asutus teavitab sellisest otsusest komisjoni ja teisi pädevaid asutusi.
Igal juhul ajakohastab pädev asutus või selle jaoks määratud organ
artiklis 23
sätestatud registrit.
5.
Kui pädev asutus leiab, et teise liikmesriigi pädeva asutuse poolt vastavalt lõikele 4 võetud otsus ei vasta asjaomastele kriteeriumitele, edastatakse küsimus komisjonile, kes esitab oma arvamuse kolme kuu jooksul.
Vajadusel esitatakse asjaomasele liikmesriigile parandusmeetmete ettepanek.
Mittenõustumise või vaidluse korral edastatakse küsimus
artikli 33
lõikes 1 osutatud komiteele ning komisjon võtab mis tahes vajalikud meetmed
artikli 33
lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.
Liikmesriik võib pikendada vastavalt lõikele 4 vedurijuhile antud oma territooriumil sõitmise keeldu, kuni küsimus on kooskõlas käesoleva lõikega lahendatud.
Artikkel 31
Karistused
Ilma et see piiraks käesoleva direktiiviga kehtestatud mis tahes teisi karistusi või menetlusi, sätestavad liikmesriigid käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise eest kohaldatavate karistuste korra ning võtavad kõik vajalikud meetmed selle rakendamise tagamiseks.
Sätestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja hoiatavad.
Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt
artikli 37 lõike 1 esimeses lõigus
kindlaksmääratud kuupäevaks ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.
X peatükk
Lõppsätted
Artikkel 32
Lisade muudatused
Meetmed, mille eesmärgiks on lisade kohandamine
teaduse ja tehnika arenguga
ja millega on kavandatud muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas seda täiendades, võetakse vastu kooskõlas artikli 33 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusega, järgides täielikult määrusega (EÜ) nr 881/2004 sätestatud menetlusi ja volitusi, eriti määruse artikleid 3, 4, 6, 12 ja 17
.
Artikkel 33
Komitee
1.
Komisjoni abistab direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel loodud komitee.
2.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
Tähtajaks otsuse
1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6
tähenduses
kehtestatakse kolm kuud.
3.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 a lõikeid 1 kuni 4 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
4.
Tungiva kiireloomulise vajaduse korral ja kui komisjoni kavandatud meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
Artikkel 34
Aruanne
Agentuur hindab kooskõlas käesoleva direktiiviga teostatud vedurijuhtide sertifitseerimise arengut.
Agentuur esitab komisjonile mitte hiljem kui neli aastat pärast
artikli 23 lõikes 4
sätestatud registrite põhiparameetrite vastuvõtmist aruande, mis vajadusel sisaldab süsteemi tehtavaid parandusi, mis puudutavad:
a)
vedurijuhilubade ja sertifikaatide väljastamise korda,
b)
koolituskeskuste ja hindajate akrediteerimist,
c)
pädevate asutuste poolt kehtestatava kvaliteedisüsteemi,
d)
sertifikaatide vastastikust tunnustamist,
e)
IV, V ja VI lisas osutatud koolitusnõuete vastavust artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud turustruktuurile ja kategooriatele,
f)
registrite vastastikust sidusust ja tööturu liikuvust.
Lisaks võib agentuur selles aruandes vajaduse korral soovitada meetmeid, mis puudutavad nende isikute ametialaste teadmiste teoreetilisi ja praktilisi eksameid, kes taotlevad ühtlustatud sertifikaati veeremi ja asjaomase infrastruktuuri kohta.
Nende soovituste alusel võtab komisjon asjakohased meetmed ning esitab vajadusel käesoleva direktiivi muudatusettepanekud.
Artikkel 35
Kiipkaartide kasutamine
Agentuur kaalub hiljemalt ... * Viie aasta möödudes käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.
artiklis 4 sätestatud vedurijuhiluba ja sertifikaate ühendavate kiipkaartide kasutamise võimalust ning koostab tasuvusanalüüsi.
Kui see on asjakohane, võtab komisjon vastavalt
artikli 33 lõikes 3
osutatud
kontrolliga regulatiivmenetlusele
ja agentuuri ettevalmistatud eelnõu alusel vastu sellise kiipkaardi tehnilised ja funktsionaalsed nõuded,
millega on kavandatud muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid seda täiendades
.
Kiipkaardi kasutuselevõtmine võib vajalikuks muuta lisade kohandamise kooskõlas
artikliga 32
.
Artikkel 36
Koostöö
Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva direktiivi rakendamisel.
Pädevad asutused teevad rakendamise käesolevas etapis koostööd.
Agentuur abistab pädevate asutuste koostööd ning korraldab nende esindajatega asjakohaseid koosolekuid.
Artikkel 37
Rakendamine
1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
31. detsembriks 2007
.
Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2.
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.
3.
Käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohustust ei kohaldata Küprosele ja Maltale, kuni nende territooriumil puudub raudteesüsteem.
Artikkel 38
Järk-järguline rakendamine ja üleminekuperioodid
Käesolevat direktiivi rakendatakse järk-järgult vastavalt järgnevalt esitatud korrale.
1.
Artiklis 23
sätestatud registrid koostatakse kahe aasta jooksul
artikli 23 lõikes 4
sätestatud põhiliste parameetrite vastuvõtmisest.
2. a)
Kahe aasta jooksul pärast artikli
23 lõikes 4
sätestatud põhiliste parameetrite vastuvõtmist antakse käesolevale direktiivile vastavaid sertifikaate või vedurijuhilube välja neile vedurijuhtidele, kes osutavad piiriüleseid teenuseid, kabotaažiteenuseid või kaubaveoteenuseid teises liikmesriigis või kes töötavad vähemalt kahes liikmesriigis, ilma et see piiraks punkti 3 sätete kohaldamist.
Alates samast kuupäevast peavad kõik eespool loetletud teenuseid osutavad vedurijuhid, sealhulgas need, kellel ei ole veel käesolevale direktiivile vastavaid vedurijuhilube või sertifikaate, läbima
artiklis 17
sätestatud perioodilisi kontrolle.
b)
Kahe aasta jooksul pärast punktis 1 sätestatud registrite koostamise lõpuleviimist antakse kõik uued vedurijuhiload ja sertifikaadid välja kooskõlas käesoleva direktiiviga, ilma et see piiraks punkti 3 sätete kohaldamist.
c)
Seitsme aasta jooksul punktis 1 ettenähtud registrite koostamisest antakse kõigile vedurijuhtidele käesolevale direktiivile vastavad vedurijuhiload ja sertifikaadid.
Väljastavad asutused võtavad arvesse iga vedurijuhi juba omandatud ametialaseid oskusi nii, et see nõue ei põhjusta ebavajalikku haldus- ja finantskoormust.
Vedurijuhile varem antud
load
tuleb võimalusel säilitada.
Siiski võivad väljastavad asutused otsustada vastavalt vajadusele kas üksikute vedurijuhtide või vedurijuhtide rühma puhul, et käesoleva direktiivi alusel vedurijuhilubade ja/või sertifikaatide omandamiseks on vaja läbida täiendavaid eksameid ja/või koolitusi.
3.
Vedurijuhid, kellel on juhtimisõigus sätete alusel, mida kohaldati enne
punkti 2
alapunktide a või b
kohaldamist
, võivad jätkata oma kutsealast tööd neile antud
lubade
alusel ning ilma käesoleva direktiivi sätteid kohaldamata kuni seitsme aasta jooksul punktis 1 sätestatud registrite koostamisest.
Praktikantide puhul, kes alustasid heakskiidetud haridus- ja koolitusprogrammi või heakskiidetud koolituskursust
enne
punkti 2
alapunktide
a või b
kohaldamist
, võivad liikmesriigid need praktikandid sertifitseerida vastavalt olemasolevatele siseriiklikele sätetele.
Käesolevas punktis osutatud vedurijuhte ja praktikante võib asjaomane pädev asutus või asjaomased pädevad asutused erijuhtudel vabastada II lisaga sätestatud meditsiinilistest nõuetest.
Sellise erijuhul väljastatud vedurijuhiloa kehtivus on piiratud asjaomase liikmesriigi territooriumiga.
4.
Pädevad asutused, raudtee-ettevõtjad ja infrastruktuuri-ettevõtjad tagavad, et
artikliga 17
sätestatud perioodilistele kontrollidele vastavaid kontrolle kohaldatakse järk-järgult neile vedurijuhtidele, kellel ei ole käesolevale direktiivile vastavaid vedurijuhilube ja sertifikaate.
5.
Komisjon nõuab agentuurilt liikmesriigi taotlusel ja asjaomase liikmesriigiga konsulteerides tasuvusanalüüsi koostamist käesoleva direktiivi sätete kohaldamise kohta üksnes selle liikmesriigi territooriumil töötavatele vedurijuhtidele.
Tasuvusanalüüs hõlmab kümneaastast ajavahemikku.
Kõnealune tasuvusanalüüs esitatakse komisjonile kahe aasta jooksul punktis 1 ettenähtud registri koostamisest.
Kui tasuvusanalüüs näitab, et käesoleva direktiivi sätete kohaldamise kulud sellistele vedurijuhtidele kaaluvad üles sellest tuleneva tulu, võtab komisjon vastu otsuse vastavalt
artikli 33
lõikes 2 osutatud menetlusele kuue kuu jooksul pärast tasuvusanalüüsi tulemuste esitamist.
Otsusega võib ette näha, et käesoleva artikli punkti 2 alapunktide b ja c sätteid ei kohaldata sellistele vedurijuhtidele asjaomase liikmesriigi territooriumil kuni kümne aasta jooksul.
Mitte hiljem kui 24 kuud enne ajutise vabastuse lõppemist võib komisjon asjaomase liikmesriigi raudteesektori asjakohaseid arenguid arvestades paluda agentuuril koostada vastavalt
artikli 33
lõikes 2 osutatud menetlusele uus tasuvusanalüüs, mille agentuur esitab komisjonile mitte hiljem kui 12 kuud enne ajutise vabastuse lõppemist.
Komisjon teeb otsuse vastavalt käesoleva punkti teises lõigus kirjeldatud menetlusele.
Artikkel 39
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 40
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
...,
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
I LISA
VEDURIJUHILOA JA ÜHTLUSTATUD LISASERTIFIKAADI ÜHENDUSE MUDEL
1.
VEDURIJUHILOA OMADUSED
Vedurijuhiloa füüsilised omadused peavad olema vastavuses ISO standarditega 7810 ja 7816-1.
Kaart peab olema valmistatud polükarbonaadist.
Vedurijuhiloa omaduste kontrollimeetodid nende rahvusvahelistele standarditele vastavuse tagamiseks peavad vastama ISO standardile 10373.
2.
VEDURIJUHILOA SISU
Vedurijuhiloa esiküljele peab kandma järgmise teabe:
a)
suures kirjas trükitud
sõna
"vedurijuhiluba" selle
välja andnud
liikmesriigi keeles või keeltes;
b)
vedurijuhiloa väljaandnud liikmesriigi nimi;
c)
vedurijuhiloa väljaandnud liikmesriigi tunnusmärk vastavalt riigi ISO 3166 koodile trükitud negatiivina sinises ristkülikus, mida ümbritseb 12 kollast tähte;
d)
teave väljaantud vedurijuhiloa kohta järgmiste nummerdatud andmetega:
i)
omaniku perekonnanimi;
ii)
omaniku eesnimi (eesnimed);
iii)
omaniku sünniaeg ja -koht;
iv)
– vedurijuhiloa väljaandmise kuupäev;
–
vedurijuhiloa kehtivuse lõppkuupäev;
–
väljaandnud asutuse nimi;
–
tööandja poolt töötajale antud viitenumber (ei ole kohustuslik);
v)
vedurijuhiloa number, mis annab juurdepääsuõiguse riikliku registri andmetele;
vi)
omaniku foto;
vii)
omaniku allkiri;
viii)
omaniku alaline elukoht või postiaadress (ei ole kohustuslik);
e)
sõnad "Euroopa ühenduste mudel" vedurijuhiloa väljaandnud liikmesriigi keel(t)es ning
sõna
"vedurijuhiluba" muudes ühenduse keeltes kollases trükis vedurijuhiloa taustana;
f)
värviviited:
–
sinine: Pantone Reflex blue,
–
kollane: Pantone yellow;
g)
täiendav teave või pädeva asutuse poolt vastavalt II lisale kehtestatud meditsiinilised kasutuspiirangud kodeeritud kujul.
Koodid määrab kindlaks komisjon
artikli 33
lõikes 2 osutatud menetluse teel agentuuri soovituse alusel.
3.
SERTIFIKAAT
Sertifikaat peab sisaldama järgmist teavet:
a)
sertifikaadi omaniku perekonnanimi;
b)
sertifikaadi omaniku eesnimi (eesnimed);
c)
sertifikaadi omaniku sünniaeg ja -koht;
d)
– sertifikaadi väljaandmise kuupäev;
–
sertifikaadi kehtivuse lõppkuupäev;
–
sertifikaadi väljaandnud asutuse nimi;
–
tööandja poolt töötajale antud viitenumber (ei ole kohustuslik);
e)
sertifikaadi number, mis annab juurdepääsuõiguse riikliku registri andmetele;
f)
sertifikaadi omaniku foto;
g)
sertifikaadi omaniku allkiri;
h)
sertifikaadi omaniku alaline elukoht või postiaadress (ei ole kohustuslik);
i)
raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja nimi ja aadress, kelle juures on vedurijuhil lubatud ronge juhtida;
j)
kategooria, mille kohta on sertifikaadi omanikule
luba
antud;
k)
veeremite tüüp või tüübid, mida sertifikaadi omanikul on lubatud juhtida;
l)
infrastruktuurid, kus sertifikaadi omanikul on lubatud juhtida;
m)
igasugune täiendav teave või piirangud;
n)
keelteoskus;
o)
viimase meditsiinilise läbivaatuse kuupäev.
4.
RIIKLIKES REGISTRITES SISALDUVAD MIINIMUMANDMED
a)
Andmed vedurijuhiloa kohta:
Kõik vedurijuhiloal esitatud andmed ning andmed
artiklitega 12
ja
17
sätestatud nõuetega seotud kontrolli kohta.
b)
Andmed sertifikaadi kohta:
Kõik sertifikaadil esitatud andmed ning andmed
artiklitega 13, 14
ja
17
sätestatud nõuetega seotud kontrolli kohta.
II
LISA
MEDITSIINILISED NÕUDED
1.
ÜLDNÕUDED
1.1
Vedurijuhtidel ei tohi olla selliseid haigusi ja nad ei või saada ravi ega tarvitada ühtegi ravimit või ainet, mis võivad põhjustada:
–
äkilist teadvuse kaotust;
–
tähelepanu- või kontsentratsioonivõime langust;
–
äkilist töövõimetust;
–
tasakaalu- või koordinatsioonivõime kaotust;
–
olulist liikumisvõime piiratust.
1.2
Nägemine
Täidetud peavad olema järgmised nägemisega seonduvad nõuded:
–
kaugnägemisteravus korrigeeritult või korrigeerimata: 1,0; minimaalselt 0,5 halvema nägemisega silmas;
–
maksimaalsed korrektiivklaasid: kaugnägevus +5 / lühinägevus –8.
Erandid on lubatud erandjuhtudel ning pärast silmaarstiga konsulteerimist.
Seejärel võtab arst vastu otsuse;
–
nägemine lühikeselt ja keskmiselt distantsilt: piisav, kas korrigeeritult või korrigeerimata;
–
kontaktläätsed ja prillid on lubatud spetsialistipoolse korrapärase kontrolli olemasolul;
–
normaalne värvusnägemine: tunnustatud testi, nagu Ishihara, samuti vajadusel teise tunnustatud testi kasutamine;
–
vaateväli: normaalne;
–
mõlema silmaga nägemine: normaalne; pole nõutav juhul, kui nägemist on asjakohaselt korrigeeritud ning tal on piisav kompenseerimiskogemus.
Ainult juhul, kui isik kaotas binokulaarse nägemise pärast tööleasumist;
–
binokulaarne nägemine: normaalne;
–
värvusnägemine: test põhineb üksikute värvide, mitte nende suhteliste erinevuste äratundmisel;
–
kontrastitundlikkus: hea;
–
arenevate silmahaiguste puudumine;
–
läätse implantaadid, keratotoomia ja keratektoomia on lubatud üksnes tingimusel, et neid kontrollitakse iga-aastaselt või arsti poolt kehtestatud ajavahemike järel;
–
adaptatsioonivõime pimestamisele;
–
värvilised kontaktläätsed ja fotokromaatilised läätsed ei ole lubatud.
UV filtriga läätsed on lubatud.
1.3
Kuulmise ja kõnega seotud nõuded
Audiogrammiga kinnitatud piisav kuulmine, st:
–
piisavalt hea kuulmine telefoniga rääkimiseks ning hoiatussignaalide ja raadioteadete kuulmiseks.
Suunistena tuleks käsitleda järgmisi näitajaid:
–
kuulmise nõrgenemine ei tohi ületada 40 dB sagedustel 500 ja 1000 Hz;
–
kuulmise nõrgenemine ei tohi ületada 45 dB sagedusel 2000 Hz halvema kuulmisega kõrva puhul;
–
vestibulaarses süsteemis ei ole kõrvalekaldeid;
–
puuduvad kroonilised kõnehäired (arvestades vajadust vahetada sõnumeid valjusti ja selgelt);
–
kuulmisaparaatide kasutamine on lubatud erijuhtudel.
1.4
Rasedus
Nõrga tervise või patoloogia puhul tuleb rasedust käsitleda vedurijuhtide ajutise töölt eemaldamise põhjusena.
Kohaldama peab rasedaid juhte kaitsvaid õigusnorme.
2.
MINIMAALNE TERVISEKONTROLL ENNE TÖÖLEVÕTMIST
2.1
Tervisekontroll
–
üldine tervisekontroll;
–
meeleelundite kontroll (nägemine, kuulmine, värvitaju);
–
vere- või uriinianalüüsid, muuhulgas diabeedi tuvastamiseks, selles ulatuses, kus need on vajalikud kandidaadi füüsilise sobivuse hindamiseks;
–
elektrokardiogramm (EKG) puhkeasendis;
–
tööle sobivust kahtluse alla seadvate psühhotroopsete ainete, nagu ebaseaduslike droogide või psühhotroopsete ravimite ning alkoholi kuritarvitamise kontroll;
–
kognitiivsed võimed: tähelepanu- ja keskendumisvõime; mälu; tajumisvõime; arutlusvõime;
–
suhtlemine;
–
psühhomotoorsed võimed: reaktsioonikiirus, käeline koordinatsioon.
2.2
Kutsealane psühholoogiline läbivaatus
Kutsealaste psühholoogiliste läbivaatuste eesmärgiks on toetada personali töölevõtmist ja haldamist.
Psühholoogilise hindamise sisu kindlaksmääramiseks peab läbivaatusel hindama, kas vedurijuhi kandidaadil ei ole väljakujunenud eelkõige tema kohanemisvõime või mis tahes asjakohase isiksust mõjutava teguriga seotud kutsealaseid psühholoogilisi puudusi, mis tõenäoliselt häirivad tööülesannete ohutut täitmist.
3.
PERIOODILISED KONTROLLID TÖÖLEVÕTMISE JÄREL
3.1
Sagedus
Tervisekontrolli (füüsiline sobivus) peab teostama vähemalt iga kolme aasta tagant kuni 55. eluaastani, seejärel igal aastal.
Sellele lisaks peab
töötervishoiuarst
läbivaatuste sagedust suurendama juhul, kui personaliliikme tervis seda nõuab.
Ilma et see piiraks
artikli 17
lõike 1 kohaldamist, peab asjakohase tervisekontrolli läbi viima juhul, kui on põhjust arvata, et vedurijuhiloa või sertifikaadi omanik ei vasta enam II lisa punktiga 1 sätestatud meditsiinilistele nõuetele.
Füüsilist sobivust kontrollitakse korrapäraselt ning pärast iga tööõnnetust
või pärast iga inimestega juhtunud õnnetuse tõttu tekkinud töökatkestuse korral.
Töötervishoiuarst
või ettevõtja meditsiiniteenistus võib otsustada läbi viia täiendava asjakohase tervisekontrolli, eelkõige pärast vähemalt 30-päevast haiguse tõttu puudumist.
Tööandja peab paluma
akrediteeritud
arstil kontrollida vedurijuhi füüsilist sobivust, kui tööandjal tuli ohutusega seotud põhjustel vedurijuht teenistusest eemaldada.
3.2
Perioodilise tervisekontrolli minimaalne sisu
Kui vedurijuht vastab enne töölevõtmist teostataval läbivaatusel nõutud kriteeriumitele, peavad perioodilised tervisekontrollid sisaldama vähemalt järgmist:
–
üldine tervisekontroll,
–
meeleelundite kontroll (nägemine, kuulmine, värvitaju),
–
vere- või uriinianalüüsid, et tuvastada diabeeti ja muid haigusi vastavalt sellele, mida osutas kliiniline läbivaatus,
–
droogidega seonduvad uuringud, kui need on kliiniliselt näidustatud.
Lisaks on vanemate kui 40-aastaste vedurijuhtide puhul nõutav EKG puhkeasendis.
III LISA
KOOLITUSMEETOD
Teoreetiline koolitus (klassiruumis ja näitlike selgituste kujul) ja praktiline koolitus (töökogemus reaalsetes tingimustes, juhtimine järelevalve all ja ilma järelevalveta koolituse eesmärgil suletud trassidel) peavad olema hästi tasakaalustatud.
Liikluskorralduseeskirjade, signaaliedastuse olukordade jms iseseisvaks õppimiseks peab olema lubatud arvutipõhine koolitus.
Ehkki see ei ole kohustuslik, võib simulaatorite kasutamine olla vedurijuhtide tõhusaks koolitamiseks kasulik; eriti kasulikud on need ebatavalistes tingimustes töötamise koolitusel või harva kohaldatavate eeskirjade puhul.
Simulaatorite kasutamise eriline eelis on praktilise kogemuse kaudu õppimise võimaldamine selliste olukordade puhul, mida reaalses elus ei saa harjutada.
Põhimõtteliselt peab kasutama viimase põlvkonna simulaatoreid.
Seoses marsruudi tundmaõppimisega peab eelistama lähenemist, kus vedurijuht sõidab koos teise vedurijuhiga marsruudi läbi kohase arvu reiside jooksul nii päeval kui öösel.
Teiste meetodite hulgas võib ühe võimaliku koolitusmeetodina kasutada vedurijuhi kabiinist nähtava tee videoid.
IV LISA
VEDURIJUHILOAGA SEOTUD ÜLDISED KUTSEALASED TEADMISED JA NÕUDED
Üldkoolitusel on järgmised eesmärgid:
–
raudtee tehnoloogiaalaste teadmiste ja oskuste omandamine, sealhulgas ohutuspõhimõtted ja tööeeskirjade aluseks olevad põhimõtted;
–
raudteetöö ohtude ja nende erinevate vahenditega kõrvaldamise alaste teadmiste ja oskuste omandamine;
–
raudtee ühe või mitme tööviisi juhtpõhimõtete alaste teadmiste ja oskuste omandamine;
–
rongide, nende koosseisu ning vedurite, vagunite, reisivagunite ja muude veeremite tehniliste nõuete alaste teadmiste ja oskuste omandamine.
Eelkõige peavad vedurijuhid:
–
aru saama vedurijuhi elukutse erinõuetest, selle elukutse tähtsusest ning nõudmistest ametialases ja eraelulises plaanis (pikad tööajad, kodust eemalolek jne);
–
oskama kohaldada personali ohutuseeskirju;
–
oskama kindlaks määrata veeremit;
–
tundma töömeetodit ja oskama seda täpsel viisil kohaldada;
–
tundma viidatavaid ja juhenddokumente (käitustegevuse KTKdes määratletud menetluskäsiraamat ja liinide käsiraamat, rongijuhi käsiraamat, avariijuhend, jne);
–
omandama ohutuse seisukohalt oluliste ülesannete täitmiseks sobivaid toimimisviise;
–
tundma inimestega seotud õnnetusjuhtumite korral rakendatavaid toimimisviise;
–
tundma raudteetööga üldiselt seotud ohtusid;
–
tundma liiklusohutuse põhimõtteid;
–
oskama kohaldada elektrotehnoloogia aluspõhimõtteid.
V LISA
KUTSEALASED VEEREMIT KÄSITLEVAD TEADMISED JA NÕUDED SEOSES SERTIFIKAADIGA
Pärast veeremit käsitleva erikoolituse läbimist peavad vedurijuhid olema võimelised täitma järgmisi ülesandeid.
1.
KATSED JA KONTROLLID ENNE VÄLJUMIST
Vedurijuhid peavad oskama:
–
koondada dokumente ja vajalikku varustust;
–
kontrollida veduri võimsust;
–
kontrollida veduris olevatesse dokumentidesse kantud teavet;
–
tagada ettenähtud kontrollide ja katsete abil, et vedur on võimeline töötama nõutud võimsusel ning et ohutusvarustus on töökorras;
–
kontrollida, et ettenähtud kaitse- ja ohutusvarustus on kättesaadav ja töökorras veduri üleandmise ajal või reisi alguses;
–
sooritada tavalisi ennetavaid hooldustöid.
2.
VEEREMI TUNDMINE
Veduri juhtimiseks peavad vedurijuhid tundma kõiki nende käsutuses olevaid juhtimisseadmeid ja näidikuid, eelkõige neid, mis seonduvad järgmiste teguritega:
–
veojõud;
–
pidurdamine;
–
liiklusohutusega seotud tegurid.
Selleks, et avastada veeremis normist kõrvalekaldeid, teha kindlaks nende asukoht, nendest teavitada, määrata kindlaks tehtavad parandustööd ning teatud juhtudel ise tegutsema asuda, peavad vedurijuhid hästi tundma järgmisi elemente:
–
mehhaanilised struktuurid;
–
pidurdamis- ja haakeseadmed;
–
rattapaarid;
–
ohutusvarustus;
–
kütusepaagid, mootori toitesüsteem, heitgaasiseadmed;
–
veeremi sees ja väljas olevate märgiste, eelkõige ohtlike veoste transpordil kasutatavate sümbolite tähendus;
–
reisi registreerimissüsteemid;
–
voolu- ja suruõhusüsteemid;
–
vooluvõtu ja kõrgepinge seadmed;
–
sidevarustus (rongi ja dispetšeri vaheline raadioside jne);
–
reiside korraldamine;
–
veeremite koostisosad, nende ülesanne ja puksiirseadmed, eelkõige rongi peatamise süsteem pidurivooliku tühjendamise teel;
–
pidurisüsteem;
–
vedurite osad;
–
automaatsidur, mootorid ja ülekanne.
3.
PIDURITE KONTROLL
Vedurijuhid peavad oskama:
–
enne rongi väljumist kontrollida ja arvestada, et rongi pidurdusvõimsus,
nagu on kindlaks määratud sõidudokumentides,
vastaks liini jaoks nõutavale pidurdusvõimsusele;
–
kontrollida veduri ja rongi pidurisüsteemi erinevate osade toimimist vajadusel enne väljumist, sõitu alustades ja sõidu ajal.
4.
SÕIDU LIIK JA RONGI MAKSIMUMKIIRUS VASTAVALT LIINI OMADUSTELE
Vedurijuhid peavad oskama:
–
teatavaks võtta neile enne väljumist antava teabe;
–
määrata kindlaks sõidu liigi ja rongi maksimumkiiruse selliste näitajate, nagu kiiruspiirangute, ilmastikutingimuste või signaalidega seotud mis tahes muutuste põhjal.
5.
RONGI JUHTIMINE SEADMEID JA SÕIDUKEID MITTEKAHJUSTAVAL VIISIL
Vedurijuhid peavad oskama:
–
kasutada kohaldatavatest eeskirjadest kinni pidades kõiki oma käsutuses olevaid juhtimissüsteeme;
–
käivitada rong võttes arvesse liituvust ja võimsuse piiranguid;
–
kasutada aeglustamiseks ja peatumiseks pidureid võttes arvesse veeremit ja seadmeid.
6.
ERIOLUKORRAD
Vedurijuhid peavad:
–
suutma tähele panna rongi juhtimisega seotud ebatavalisi olukordi;
–
oskama rongi kontrollida ja ära tunda eriolukorrale viitavad märgid, suutma neid eristada, reageerida vastavalt nende tõsidusele ning proovima neid parandada, pidades alati olulisimaks raudteeliikluse ja inimeste ohutust;
–
tundma kaitse ja side kättesaadavaid vahendeid.
7.
VAHEJUHTUMID JA ÕNNETUSJUHTUMID, TULEKAHJUD JA INIMESTEGA SEOTUD ÕNNETUSED
Vedurijuhid peavad:
–
oskama võtta meetmeid rongi kaitseks ja abi kutsumiseks inimestega seotud õnnetusjuhtumi korral rongis;
–
oskama otsustada, kas rong veab ohtlikke aineid ning suutma need kindlaks teha rongidokumentide ja vagunite nimekirja põhjal;
–
tundma rongi evakueerimiskorda hädaolukorra puhul.
8.
SÕIDU JÄTKAMISE TINGIMUSED PÄRAST VEEREMIGA SEOTUD VAHEJUHTUMIT
Pärast vahejuhtumit peavad vedurijuhid oskama hinnata, kas ja millistel tingimustel võib sõiduk teed jätkata ning teavitama sellest võimalikult kiiresti infrastruktuuri-ettevõtjat.
Vedurijuhid peavad oskama otsustada, kas enne rongi sõidu jätkamist on vaja läbi viia ekspertiis.
9.
RONGI PEATAMINE
Vedurijuhid peavad oskama võtta meetmeid, millega tagada, et rong või selle osad isegi kõige raskemates tingimustes ei käivitu ega liigu ootamatult paigast.
Lisaks peavad vedurijuhid tundma meetmeid, mis võimaldavad rongi või selle osasid peatada juhul, kui need on hakanud ootamatult liikuma.
VI LISA
KUTSEALASED INFRASTRUKTUURI KÄSITLEVAD TEADMISED JA NÕUDED SEOSES SERTIFIKAADIGA Infrastruktuuriga seotud küsimused
1.
PIDURITE KONTROLL
Vedurijuhid peavad oskama enne rongi väljumist kontrollida ja arvestada seda, et rongi pidurdusvõimsus,
nagu on kindlaks määratud sõidudokumentides,
vastaks liini jaoks nõutavale pidurdusvõimsusele.
2.
SÕIDU LIIK JA RONGI MAKSIMUMKIIRUS VASTAVALT LIINI OMADUSTELE
Vedurijuhid peavad oskama:
–
teatavaks võtta neile antud teabe, nagu kiiruspiirangud või signaalidega seotud mis tahes muutused;
–
määrata liini omaduste alusel kindlaks sõidu liigi ja rongi maksimumkiiruse.
3.
LIINI TUNDMINE
Vedurijuhid peavad oskama probleeme ennetada ning ohutuse ja muude asjaolude, nagu täpsuse ja majanduslike aspektide suhtes kohaselt reageerida.
Seetõttu peavad neil olema põhjalikud teadmised raudteeliinide ning nende marsruudil ja teistel kokkulepitud alternatiivsetel marsruutidel asuvate rajatiste kohta.
Olulised on järgmised aspektid:
–
liikluskorraldustingimused (tee vahetused, ühesuunaline sõit jne);
–
marsruudi kontrollimine ja asjaomaste dokumentidega konsulteerimine;
–
antud sõiduliigi puhul kasutuskõlblike teede kindlaksmääramine;
–
kohaldatav raudtee liiklusjuhend ja signalisatsioonisüsteemi tähendus;
–
töörežiim;
–
blokksüsteem ja sellega seotud eeskirjad;
–
jaamade nimed ning jaamade ja plokkpostide asukoha ja kauguse kindlakstegemine, et juhtimist sellele vastavalt kohandada;
–
ülemineku signaliseerimine erinevate töö- või energiavarustussüsteemide vahel;
–
kiiruspiirangud vedurijuhi poolt juhitavate rongide erinevate kategooriate jaoks;
–
topograafilised profiilid;
–
erilised pidurdustingimused, näiteks järsu kallakuga liinidel;
–
töö iseärasused; erisignaalid, -märgid, väljumistingimused jne.
4.
OHUTUSEESKIRJAD
Vedurijuhid peavad oskama:
–
panna ronge liikuma üksnes siis, kui kõik nõutud tingimused on täidetud (sõiduplaan, väljasõidu korraldus või -signaal, vajadusel signaalide kasutamine jne);
–
jälgima tee kõrval ja kabiinis asuvaid signaale, tõlgendama neid viivitamata ja eksimatult ning tegutsema ettenähtud korras;
–
juhtima rongi ohutult vastavalt spetsiaalsetele juhtimisviisidele: rakendama korraldusel sõidu eriliike, ajutisi kiiruspiiranguid, vastassuunas sõitu, luba anda ohu korral signaale, manöövreid, pöördeid, sõitu läbi ehitustööplatside jne;
–
pidama kinni sõiduplaanijärgsetest või täiendavatest peatustest ning vajadusel täitma nende peatuste ajal reisijate teenindamisega seotud täiendavaid ülesandeid, eelkõige avama ja sulgema uksi.
5.
RONGI JUHTIMINE
Vedurijuhid peavad:
–
kogu aeg teadma rongi asukohta läbitaval liinil;
–
oskama kasutada aeglustamiseks ja peatumiseks pidureid võttes arvesse veeremit ja seadmeid;
–
suutma kohandada rongi liikumist vastavalt sõiduplaanile ning igale energiasäästmise korraldusele võttes arvesse veduri, rongi, liini ja keskkonna omadusi.
6.
ERIOLUKORRAD
Vedurijuhid peavad:
–
selles ulatuses, mida rongijuhtimine võimaldab, suutma tähele panna ebatavalisi infrastruktuuri ja keskkonnaga seotud juhtumeid: signaalid, teed, energiavarustus, raudteeületuskohad, teede ümbrus, muu liiklus;
–
oskama hinnata takistuste kaugust;
–
teavitama infrastruktuuri-ettevõtjat võimalikult kiiresti täheldatud eriolukorra asukohast ja laadist, kontrollides teabest arusaamist;
–
infrastruktuuri arvestades tagama vajadusel liikluse ja isikute ohutuse või võtma sellekohaseid meetmeid.
7.
VAHEJUHTUMID JA ÕNNETUSJUHTUMID, TULEKAHJUD JA INIMESTEGA SEOTUD ÕNNETUSED
Vedurijuhid peavad oskama:
–
võtta meetmeid rongi kaitseks ja abi kutsumiseks inimestega seotud õnnetuse korral;
–
määrata kindlaks rongi peatuskoht tulekahju korral ning vajadusel hõlbustada reisijate evakueerimist;
–
anda tulekahju kohta võimalikult kiiresti vajalikku teavet, kui vedurijuht ise ei suuda tulekollet kontrolli alla saada;
–
teavitada infrastruktuuri-ettevõtjat võimalikult kiiresti nendest asjaoludest;
–
hinnata, kas ja millistel tingimustel võimaldab infrastruktuur raudteeveeremil teed jätkata.
8.
KEELETESTID
Vedurijuhtidel, kes peavad infrastruktuuri-ettevõtjaga suhtlema oluliste ohutusküsimuste teemal, peavad oskama asjaomase infrastruktuuri-ettevõtja poolt kindlaksmääratud keelt.
Nende keelteoskus peab neil võimaldama aktiivselt ja tõhusalt suhelda igapäevastes, rasketes ja hädaolukordades.
Nad peavad oskama kasutada käitustegevuse KTKdes määratletud sõnumi- ja sidemeetodit.
Vedurijuhtide keeleoskus peab vastama järgnevalt esitatud tabeli 3. tasemele:
Keele- ja suhtlusoskuse tase
Suulist keeleoskust võib jagada viiele tasemele:
Tase
Kirjeldus
5
– oskus kohandada rääkimisviisi vestluskaaslase järgi
– oskus esitada arvamust
– oskus läbi rääkida
– oskus veenda
– oskus anda nõu
4
– oskus toime tulla täiesti ootamatute olukordadega
– oskus teha oletusi
– oskus väljendada põhjendatud seisukohta
3
– oskus toime tulla ettenägematu asjaoluga seotud praktiliste olukordadega
– oskus kirjeldada
– oskus hoida üleval lihtsat vestlust
2
– oskus toime tulla lihtsate praktiliste olukordadega
– oskus esitada küsimusi
– oskus küsimustele vastata
1
– oskus rääkida päheõpituid lauseid kasutades
VII LISA
EKSAMITE SAGEDUS
Perioodiliste kontrollide miinimumsagedus on järgmine:
a)
keelteoskus (ainult võõrkeelena rääkijatele): iga kolme aasta tagant või pärast töölt eemalviibimist kauem kui üks aasta;
b)
infrastruktuuri tundmine (sealhulgas marsruudi ja tööeeskirjade tundmine): iga kolme aasta tagant või pärast asjaomaselt marsruudilt eemalviibimist kauem kui üks aasta;
c)
veeremi tundmine: iga kolme aasta tagant.
