Keskkonnaohud ning usalduse puudumine räägivad Nord Streami vastu
Energeetika
Eesti
2008-01-30 - 19:38
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon korraldas 29. jaanuaril koostöös välisasjade komisjoniga ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoniga avaliku seminari teemal "Nord Streami gaasijuhe ja selle mõju Läänemerele".
Venemaalt Saksamaale kulgev Läänemeres asuv veealune gaasijuhe oleks mitmete parlamendiliikmete arvates keskkonnaohtlik.
Saadikud tõid samuti esile, et poliitilisest usaldusest Venemaa suhtes jääb vajaka.
Projekti pooldajad viitasid aga energiavajaduse kasvule.
Petitsioonikomisjon sai 2006.-2007. aastal Nord Streami kohta kaks petitsiooni Poolast ja Leedust, neist viimasele on alla kirjutanud ligi 20 000 inimest.
Petitsioonides avaldati muret Nord Streami võimaliku negatiivse keskkonnamõju pärast ning parlamendi petitsioonikomisjon otsustas asja uurimiseks korraldada avaliku seminari.
Kohale olid kutsutud petitsioonide esindajad, mitmed eksperdid, samuti Nord Streami esindajad ning Euroopa Komisjoni keskkonna- ja energiavolinik.
Petitsioonikomisjoni resolutsioon Nord Streami kohta tuleb täiskogul arutusele tõenäoliselt juunis.
Läänemere keskkond ohus
Üks petitsiooni esitajatest, Krzysztof Mączkowski , märkis, et Nord Streami projekt on keskkonnaohtlik ning ohustab Läänemere bioloogilist mitmekesisust.
Ta tõi esile Läänemere suletuse ning rõhutas, et maailmasõdadest on merre jäänud keemiarelvi, mis teeb veealused tööd ohtlikuks.
M ą czkowski hinnangul oleks palju parem, kui ehitataks maapealne gaasijuhe.
Leedust pärit petitsiooni esitaja Radvilé Morkunaité väitis, et keskkonnamõju analüüs (EIA) pole veel lõpetatud, ent tööd juba käivad.
Ta leidis samuti, et Läänemeri on säärase projekti jaoks väga ebasobiv, sest on juba reostatud, samuti on mereliiklus tihe ja lisaks läbiks gaasijuhe Natura 2000 alasid ning lindude pesitsuspaiku.
Morkunaité kahetses, et Nord Stream "ei ole alternatiive uurinud" ning oli skeptiline, kas kõnealune projekt on ikka parim viis Euroopa energiavajadusi rahuldada.
Nord Streami juhatuse liige Dirk von Ameln ütles vastuseks, et gaasijuhtme ehitamisel täidetakse kõiki seaduseid ning et ehitustegevus ei alga mitte mingil juhul enne, kui keskkonnamõjude analüüs on läbi viidud.
Ta kinnitas ka, et Nord Stream omalt poolt on projekti osas täielikult avatud.
Eesti saadik Andres Tarand (PSE), kes koostab tööstuskomisjoni arvamuse Nord Streami resolutsiooni kohta, oli samuti keskkonna pärast mures ning märkis, et õnnetuse tagajärjel võib naftatanker Läänemerel põhja minna ning gaasijuhet tabada.
Ta rõhutas, et sellisel juhul "Espoo konventsioon meie merekeskkonda ei päästa".
Keskkonnavolinik Stavros Dimas kinnitas, et kõiki rahvusvahelisi keskkonnakaitsenõudeid tuleb täita projekti kõikides faasides, st ehituse, käitamise ning seire faasides.
Ta rõhutas samas, et "komisjoni kohustus ei ole läbi viia või osaleda keskkonnamõjude analüüsis", vaid komisjon peab "tagama, et liikmesriigid austavad täielikult ELi seadusandlusest ning ühenduse poolt allkirjastatud rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi."
Usaldusest jääb vajaka
Soomest pärit saadik Henrik Lax (ALDE) tõi esile, et võimalikust keskkonnaohust veelgi suurem probleem on "usalduse puudumine Venemaa ja Euroopa Liidu vahel" ning tema sõnul on ennekõike vaja usalduse loomise meetmeid.
Ka Eesti saadik Tunne Kelam (EPP-ED) leidis, et projekti poliitiline tagapõhi on ebameeldiv - ta tõi esile, et tegemist on kahepoolse kokkuleppega, kus teisi osapooli ignoreeritakse.
Lisaks on probleeme läbipaistvusega, sest nt HELCOMile pole antud piisavalt aega reageerimiseks ega saadetud neile keskkonnauuringute tulemusi.
Robert Larsson Rootsi kaitseuuringute agentuurist oli projekti suhtes samuti skeptiline.
Ta rõhutas, et Nord Streami käivitudes suureneks Venemaa mõju Euroopa Liidule, mis võib olla ohtlik, sest Venemaal toimuvaid arenguid on raske ette ennustada.
Samuti hoiatas Larsson energiapoliitikas kahepoolsete lepingute sõlmimise eest, sest ka sellisel juhul Venemaa mõjuvõim suureneb ning ta võib hakata mõjutama väiksemaid riike.
Projekti maksumus ja energiaallikate mitmekesistamine
Keith Smith Strateegiliste ja rahvusvaheliste uuringute keskusest tõi esile, et veealune gaasijuhe on kuni kolm korda kallim kui maapealne.
"Kes selle eest maksab?" soovis ta teada ja nentis, et tegemist on konkurentsi- ning monopoliküsimusega.
Ta märkis samuti, et Venemaa võib tulevikus poliitiliste lahkhelide puhul gaasikraanid kinni keerata, nagu ta seda ka varem on teinud.
Nord Streami tegevdirektor Matthias Warnig kinnitas vastuseks, et tarbijad saavad projektist vaid kasu, sest eri riikide tarnijad teevad koostööd.
Tema sõnul ei ole projekti maksumus nii kõrge, nagu mõned analüütikud väidavad, ning et juba 25 aasta jooksul annab veealune gaasijuhe 15% kokkuhoiu kuludes.
Energiavolinik Andris Piebalgs rõhutas omalt poolt, et Euroopa Liidu energiavajaduse suurenemisega seoses on Nord Streami projekt Euroopa jaoks väga vajalik.
Samuti on projekt tema sõnul hea Euroopa majanduse jaoks, sest see toob endaga kaasa uusi töökohti.
Piebalgs märkis, et kui keskkonnamõjude analüüsi tulemused on positiivsed, siis ta igal juhul toetab Nord Streami projekti.
Piebalgsi sõnul peitub tarnekindluse võti eelkõige energiaallikate mitmekesistamises.
Petitsioonikomisjoni esimees Marcin Libicki (UEN, PL) märkis seminari kokku võttes, et seminari jooksul kerkis esile rohkem küsimusi, kui sai vastuseid.
Tema hinnangul ei vastanud Nord Streami esindajad rahuldavalt küsimusele, kes maksab kompensatsiooni võimalike õnnetuste puhul ega ka selles osas, mis saab 50 aasta pärast, kui gaasijuhet enam ei kasutata.
Libicki leidis ka, et tõsisemalt tuleks arutada võimalikke alternatiive Nord Streami gaasijuhtmele, nt maapealse gaasijuhtme võimalust.
Mida teeb petitsioonikomisjon?
Igal liidu kodanikul ning igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, on õigus kas üksi või koos teiste kodanike või isikutega pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole küsimuses, millega tal on isiklik puutumus ja mis kuulub liidu tegevusvaldkondade hulka.
Petitsioon tuleb esitada ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles ning seda saab teha nii kirja teel kui ka Internetis.
Petitsiooni saabumise järel selgitatakse välja, kas petitsioon on vastuvõetav (puudutab ELi tegevusvaldkonda jne) ning kui on, siis võetakse petitsioon menetlusse.
Olenevalt olukorrast võib petitsioonikomisjon paluda nt Euroopa Komisjonil asja uurida või anda lisateavet ühenduse seadusandluse täitmise kohta, samuti võib petitsioonikomisjon minna asja kohapeale uurima või võtta vastu teemakohase raporti või resolutsiooni.
Lisaks võib petitsioonikomisjon paluda liikmesriigil probleem lahendada.
Petitsioonikomisjon ei saa siiski tühistada liikmesriikide ametivõimude poolt tehtud otsuseid.
20080128IPR19788 Avaliku seminari dokumendid Petitsioonide kohta lähemalt (inglise keeles) On-line petitsiooni esitamine Nord Streami veebileht
ET
1
LINK
/meetdocs/2004_2009/organes/peti/peti_20080129_0900_audition.htm
ET
2
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?id=49&pageRank=1&language=EN
ET
3
LINK
https://www.secure.europarl.europa.eu/parliament/public/petition/secured/submit.do?language=EN
ET
4
LINK
http://www.nord-stream.com/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
