P6_TA(2006)0517
Euratomi seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjad, uurimistulemuste levitamine *
A6-0305/2006
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (2007–2011) ( KOM(2006)0042 – C6-0080/2006 – 2006/0014(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0042 ) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artikleid 7 ja 10, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6–0080/2006 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A6-0305/2006 ),
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euratomi asutamislepingu artikli 119 teist lõiku;
3.
palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4.
palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
5.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud Muudatusettepanek 39 Põhjendus 3 a (uus)
(3 a)
Konfidentsiaalsete andmete töötlemine toimub kooskõlas kõigi asjakohaste ühenduse õigusaktidega, sealhulgas institutsioonide sise-eeskirjadega, nagu näiteks komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsus nr 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom
1
, millega muudetakse komisjoni kodukorda turvasätete osas
1
.
_______________
1
EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.
Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/548/EÜ, Euratom (ELT L 215, 5.8.2006, lk 38).
Muudatusettepanek 40 Põhjendus 4 (4)
Ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise eeskirjad
loovad
ühtse ja läbipaistva raamistiku, et tagada
tõhus
rakendamine
ja
lihtne juurdepääs kõikidele
seitsmendas raamprogrammis
osalejate.
(4)
Ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise eeskirjad
peaksid looma
ühtse
, tervikliku
ja läbipaistva raamistiku, et tagada
raamprogrammi
võimalikult tõhusaim
rakendamine,
võttes arvesse vajadust tagada
lihtne juurdepääs kõikidele
osalejatele,
kasutades proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas olevat lihtsustatud korda
.
Muudatusettepanek 41 Põhjendus 4 a (uus)
(4 a) Eeskirjadega peaks samuti hõlbustama raamprogrammis osaleja poolt loodud intellektuaalomandi kasutamist, võttes samuti arvesse osaleja rahvusvahelise tegutsemise spetsiifikat ning kaitstes samal ajal teiste osalejate ja ühenduse õigustatud huve.
Muudatusettepanek 42 Põhjendus 7
(7)
Seetõttu on asjakohane lubada mitte ainult juriidiliste isikute, vaid ka füüsiliste isikute osalemist tingimusel, et neil on õigus teostada õigusi ja võtta kohustusi.
Füüsiliste isikute osalemine tagab selle, et teadusliku pädevuse ja võimekuse arendamine ei ole piiratud ühenduse toetusega projektidele, mis hõlmavad ainult juriidilisi isikuid, tagades ka nende VKEde osalemise, mis ei ole juriidilised isikud.
välja jäetud
Muudatusettepanek 43 Põhjendus 9 (9)
On asjakohane, et iga juriidiline isik võib osaleda, kui miinimumtingimused on täidetud.
Miinimumtingimusi ületav osalemine peaks tagama asjaomase kaudse meetme tõhusa
toimimise
.
(9)
On asjakohane, et iga juriidiline isik võib osaleda, kui miinimumtingimused on täidetud.
Miinimumtingimusi ületav osalemine peaks tagama asjaomase kaudse meetme tõhusa
rakendamise
.
Muudatusettepanek 44 Põhjendus 11 a (uus)
(11 a) Asutamislepingu artikli 198 kohaselt võivad liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevate Euroopa-väliste territooriumide juriidilised isikud seitsmendas raamprogrammis osaleda.
Muudatusettepanek 45 Põhjendus 12 a (uus)
(12 a) Osalejate hüvanguks peaks üleminek kuuenda raamprogrammi raames kasutatud kulude arvutamise korralt olema tõhus ja sujuv.
Seitsmenda raamprogrammi järelevalveprotsessiga peaks seetõttu käsitlema nimetatud muutuse eelarvelist mõju, eelkõige mõju osalejate halduskoormusele.
Muudatusettepanek 46 Põhjendus 13 (13)
Komisjonil on vaja kehtestada lisaks finantsmääruses ja selle rakendamiseeskirjades sätestatule eeskirjad ja menetlused, et reguleerida ettepanekute esitamist, hindamist, valikut
ja toetuse
andmist.
Eelkõige tuleb kehtestada eeskirjad, mis reguleerivad sõltumatute ekspertide kasutamist.
(13)
Komisjonil on vaja kehtestada
(
lisaks finantsmääruses ja selle rakendamiseeskirjades
ning käesolevas määruses
sätestatule
)
eeskirjad ja menetlused, et reguleerida ettepanekute esitamist, hindamist
ja
valikut
ning
toetuste
andmist
¸ ning kehtestada osalejate kahjuhüvitusnõuete menetlus.
Eelkõige tuleb kehtestada eeskirjad, mis reguleerivad sõltumatute ekspertide kasutamist.
Muudatusettepanek 47 Põhjendus 14 (14)
On asjakohane, et komisjon kehtestab lisaks finantsmääruses ja selle rakendamiseeskirjades sätestatule eeskirjad ja menetlused, et reguleerida seitsmenda raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalejate õigusliku vastutuse ja rahalise elujõulisuse hindamist.
(14)
On asjakohane, et komisjon kehtestab lisaks finantsmääruses ja selle rakendamiseeskirjades sätestatule eeskirjad ja menetlused, et reguleerida seitsmenda raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalejate õigusliku vastutuse ja rahalise elujõulisuse hindamist.
Nimetatud eeskirjadega peaks saavutama tasakaalu ühenduse finantshuvide kaitsmise ning õigussubjektide seitsmendas raamprogrammis osalemise lihtsustamise ja hõlbustamise vahel.
Muudatusettepanek 48 Põhjendus 15 (15)
Antud kontekstis reguleerivad finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad muu hulgas ühenduse finantshuvide kaitset, pettuse ja eeskirjade eiramise vastast võitlust, komisjonile võlgnetavate summade sissenõudmise korda, lepingute sõlmimise ja toetusemenetlusest välja jätmist ning sellega seotud karistusi, ning komisjoni ja kontrollikoja auditeerimisi ja kontrolle vastavalt asutamislepingu
artiklile 160c
.
(15)
Antud kontekstis reguleerivad finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad
ning nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta
1
muu hulgas ühenduse finantshuvide kaitset, pettuse ja eeskirjade eiramise vastast võitlust, komisjonile võlgnetavate summade sissenõudmise korda, lepingute sõlmimise ja toetusemenetlusest välja jätmist ning sellega seotud karistusi, ning komisjoni ja kontrollikoja auditeerimisi ja kontrolle vastavalt asutamislepingu
artikli 248 lõikele 2.
________________
1
ELT L 312, 23.12.1995, lk 1.
Muudatusettepanek 49 Põhjendus 15 a (uus)
(15 a) On vajalik, et ühenduse rahaline toetus makstakse osalejatele asjatute viivitusteta.
Muudatusettepanek 50 Põhjendus 17 (17)
Komisjon peaks teostama järelevalvet nii seitsmenda raamprogrammi raames võetavate kaudsete meetmete kui ka selle eriprogrammide üle.
(17)
Komisjon peaks teostama järelevalvet nii seitsmenda raamprogrammi raames võetavate kaudsete meetmete kui ka selle eriprogrammide üle.
Komisjon peaks kehtestama ja haldama asjakohast infosüsteemi, mille eesmärgiks on tagada kaudsete meetmete rakendamise tõhus ja ühtne järelevalve ja hindamine.
Muudatusettepanek 51 Põhjendus 17 a (uus)
(17 a) Seitsmes raamprogramm peaks peegeldama ja edendama Euroopa teadlaste hartas ja teadlaste töölevõtmise juhendis kehtestatud üldpõhimõtteid, arvestades sealjuures harta ja töölevõtmise juhendi vabatahtlikku iseloomu.
Muudatusettepanek 52 Põhjendus 19 (19)
Austades intellektuaalomandi õigusi, tuleks koostada eeskirjad, mis tagavad, et osalejatel on juurdepääs teabele, mille nad projekti kaasa toovad, ja teadmistele, mis luuakse projekti käigus tehtud uurimistöö tulemusena selles ulatuses, mis on vajalik teadustöö tegemiseks või selle tulemusel saadud teadmiste kasutamiseks.
(19)
Austades intellektuaalomandi õigusi, tuleks koostada eeskirjad, mis tagavad, et osalejatel
ning vajadusel nendega seotud ja liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud ettevõtetel
on juurdepääs teabele, mille nad projekti kaasa toovad, ja teadmistele, mis luuakse projekti käigus tehtud uurimistöö tulemusena selles ulatuses, mis on vajalik teadustöö tegemiseks või selle tulemusel saadud teadmiste kasutamiseks.
Muudatusettepanek 53 Põhjendus 20 (20)
Kuuendas raamprogrammis teatud osalejatele kehtestatud kohustusest kanda endaga samasse konsortsiumisse kuuluvate partnerite eest rahalisi kohustusi loobutakse.
Sõltuvalt võlgnetavate summade mittehüvitamise riski suurusest, võib osa ühenduse rahalisest toetusest kinni pidada, et katta
oma kohustusi mittetäitvate partnerite mis tahes võlgnetavaid ja hüvitamata summasid.
Osalejad, kes varasemalt olid kohustatud teiste osalejate rahalisi kohustusi kandma, annavad oma panuse riskide maandamisse, mille komisjon peab kinni maksete tegemise hetkel.
(20)
Kuuendas raamprogrammis teatud osalejatele kehtestatud kohustusest kanda endaga samasse konsortsiumisse kuuluvate partnerite eest rahalisi kohustusi loobutakse.
Selles kontekstis tuleks luua komisjoni hallatav osalejate tagatisfond, millega kaetakse
oma kohustusi mittetäitvate partnerite mis tahes võlgnetavaid ja hüvitamata summasid.
Selline lähenemisviis edendab lihtsustamist ja hõlbustab osalemist, samas kaitstes seitsmenda raamprogrammiga kooskõlas oleval viisil ühenduse finantshuvisid.
Muudatusettepanek 55 Artikli 2 punktid 1–3
-1. õigussubjekt − füüsiline isik või tegevuskoha siseriikliku õiguse või ühenduse õiguse või rahvusvahelise õiguse kohaselt asutatud juriidiline isik, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi.
Füüsiliste isikute puhul mõeldakse asutamiskoha all nende tavalist elukohta.
-1 a. seotud ettevõte – mis tahes õigussubjekt, mis on programmis osaleja otsese või kaudse kontrolli all või mille üle teostatakse samasugust otsest või kaudset kontrolli, nagu programmis osaleja üle; kontrolli teostatakse artikli 7 lõikes 2 sätestatud vormides.
-1 b. õiglased ja mõistlikud tingimused – asjakohased tingimused, sealhulgas võimalikud finantstingimused, mis võtavad arvesse kasutusõiguse taotluse spetsiifilisi asjaolusid, näiteks kasutusõiguse taotluse objektiks olevate teadmiste või taustteabe tegelik või potentsiaalne väärtus ja/või kavandatava kasutuse ulatus, kestus või muu spetsiifika;
1. teadmised – meetmete tulemused, sealhulgas teave, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta või mitte.
Sellised tulemused hõlmavad autoriõigustega seotud õigusi, tööstusdisainilahenduse õigusi, patendiõigusi, sordikaitset või sarnaseid kaitseliike;
1. teadmised –
asjaomaste kaudsete
meetmete tulemused, sealhulgas teave, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta või mitte.
Sellised tulemused hõlmavad autoriõigustega seotud õigusi, tööstusdisainilahenduse õigusi, patendiõigusi, sordikaitset või sarnaseid kaitseliike;
2. taustteave – enne toetuslepingu sõlmimist osalejate omanduses olev teave, samuti sellise teabe juurde kuuluvad autoriõigused või intellektuaalomandi õigused, mida on taotletud enne toetuslepingu sõlmimist ning mida on vaja kaudse meetme läbiviimiseks või kaudse meetme tulemuste kasutamiseks;
2. taustteave – enne toetuslepingu sõlmimist osalejate omanduses olev teave, samuti sellise teabe juurde kuuluvad autoriõigused või intellektuaalomandi õigused, mida on taotletud enne toetuslepingu sõlmimist ning mida on vaja kaudse meetme läbiviimiseks või kaudse meetme tulemuste kasutamiseks;
2 a. osaleja – kaudses meetmes osalev õigussubjekt, kellel käesoleva määruse tingimuste alusel on ühenduse suhtes õigusi ja kohustusi;
3
.
3)
uurimisinstituut – mittetulunduslik organisatsioon, mis teostab oma põhitegevusena
teaduslikke või tehnoloogilisi
uurimusi;
3. uurimisinstituut –
mittetulundusliku organisatsioonina asutatud õigussubjekt
, mis
ühena oma põhitegevustest
teostab
teadusuuringuid
või
tehnoloogiaarendust
;
Muudatusettepanek 56 Artikli 8 lõige 2
Esimest lõiku ei kohaldata meetmete suhtes,
millega koordineeritakse teadusprojekte
.
Esimest lõiku ei kohaldata meetmete suhtes,
mille eesmärk on koordineerida uurimistegevust
.
Muudatusettepanek 57 Artikli 12 lõike 2 esimene lõik a
Konkursikutsetel on selgelt määratletud eesmärgid, mis tagab selle, et taotlejad ei esita asjatuid taotlusi.
Muudatusettepanek 58 Artikkel 14
Hindamine, valik
ja toetuse
määramine
Hindamispõhimõtted ning valiku-
ja toetuse
määramise kriteeriumid
1.
Komisjon hindab kõiki konkursikutsetele esitatud ettepanekuid vastavalt
eriprogrammis ning tööprogrammis
sätestatud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise kriteeriumide põhimõtetele.
1.
Komisjon hindab kõiki konkursikutsetele esitatud ettepanekuid vastavalt sätestatud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise kriteeriumide põhimõtetele.
Kasutatavad kriteeriumid on järgmised:
a) teaduslik ja tehnoloogiline pädevus ning innovatiivsuse aste;
b) võime kaudset meedet edukalt rakendada ning seda ressursside ja pädevuse seisukohast tõhusalt hallata, eelkõige mis puudutab osalejate poolt kindlaks määratud töökorraldust;
c) vastavus eriprogrammi eesmärkidele;
d) muretsetud vahendite kriitiline mass ja nende panus ühenduse poliitikasse;
e) saadud teadmiste kasutamise ja levitamise kava kvaliteet, innovatsiooni edendamise potentsiaal ja selged kavad intellektuaalomandi haldamiseks.
Tööprogrammis võib sätestada erikriteeriume või täiendavaid üksikasju kriteeriumide kohaldamiseks.
Selles raamistikus täpsustatakse tööprogrammidega hindamis- ja valikukriteeriumid ning võidakse lisada täiendavaid nõudeid, koefitsiente ja lävendeid või kehtestada kriteeriumite kohaldamise täiendavad üksikasjad
.
2.
Ettepanekut, mis on vastuolus peamiste eetiliste põhimõtetega või mis ei vasta eriprogrammis, tööprogrammis või konkursikutses esitatud tingimustele, ei valita.
Niisuguse ettepaneku võib igal ajal hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlustest välja arvata.
2.
Ettepanekut, mis on vastuolus peamiste eetiliste põhimõtetega või mis ei vasta eriprogrammis, tööprogrammis või konkursikutses esitatud tingimustele, ei valita.
Niisuguse ettepaneku võib igal ajal hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlustest välja arvata.
3.
Ettepanekud
valitakse hindamistulemuste
alusel.
3.
Ettepanekud
seatakse vastavalt hindamistulemustele paremuse järjekorda
.
Rahastamisotsused tehakse selle järjekorra alusel.
Muudatusettepanek 59 Artikkel 15 1.
Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, mis reguleerivad nii ettepanekute esitamist kui ka sellega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlust.
Eelkõige kehtestab komisjon kaheetapilise taotluste esitamise üksikasjalikud eeskirjad ning kaheetapilise hindamismenetluse eeskirjad.
1.
Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, lähevad edasisele hindamisele üksnes need ettepanekud, mis läbivad esimese etapi, mille käigus hinnatakse ettepanekuid piiratud hindamiskriteeriumide alusel.
2.
Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, kutsutakse teise etappi täielikku ettepanekut esitama üksnes ettepanekud, mis läbivad esimese etapi
hindamiskriteeriumid
.
2.
Kui konkursikutses määratakse kindlaks kaheetapilise hindamismenetluse reeglid, kutsutakse teise etappi täielikku ettepanekut esitama üksnes
need taotlejad, kelle
ettepanekud läbivad esimese etapi
hindamise
.
Kõiki taotlejaid teavitatakse kiirelt hindamise esimese etapi tulemustest.
3.
Kui konkursikutses määratakse kindlaks
kaheetapilise hindamismenetluse
reeglid, lähevad edasisele hindamisele üksnes need ettepanekud, mis läbivad esimese etapi, mille käigus hinnatakse ettepanekuid piiratud hindamiskriteeriumide alusel.
3.
Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, mis reguleerivad nii ettepanekute esitamist kui ka sellega seotud hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlust ning avaldab juhised taotlejatele, mis sisaldavad ka juhiseid hindajatele.
Eelkõige kehtestab komisjon kaheetapilise taotluste esitamise menetluse üksikasjalikud eeskirjad (sealhulgas nii esimese etapi ettepaneku kui ka teise etapi ettepaneku ulatuse ja liigi kohta) ning kaheetapilise hindamismenetluse eeskirjad.
Komisjon annab teavet ja koostab kahjuhüvitusnõude menetluse taotlejatele.
4.
Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, millega tagatakse pidev kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende finantssuutlikkuse kontrollimine.
4.
Komisjon võtab vastu ja avaldab eeskirjad, millega tagatakse pidev kaudsetes meetmetes osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning nende finantssuutlikkuse kontrollimine.
Komisjon hoidub nimetatud kontrolli korduvast läbiviimisest, välja arvatud juhul, kui asjaomase osaleja olukord on muutnud.
Muudatusettepanek 60 Artikkel 16 1.
Komisjon nimetab sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda
seitsmendas raamprogrammis ja eriprogrammides ettenähtud hindamiste läbiviimisel
.
1.
Komisjon nimetab sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda
ettepanekute hindamisel
.
Artiklis 13 käsitletud koordineerivate ja toetavate meetmete elluviimiseks nimetatakse sõltumatud eksperdid üksnes juhul, kui komisjon peab seda vajalikuks.
Artiklis 13 käsitletud koordineerivate ja toetavate meetmete elluviimiseks nimetatakse sõltumatud eksperdid üksnes juhul, kui komisjon peab seda vajalikuks.
2.
Sõltumatud eksperdid valitakse neile antud ülesannete täitmiseks
vajalikest oskustest ja teadmistest lähtudes
.
2.
Sõltumatud eksperdid valitakse neile antud ülesannete täitmiseks
vajalike oskuste ja teadmiste alusel
.
Juhul kui sõltumatutel ekspertidel tuleb tegeleda salastatud teabega, peavad nad enne ametisse nimetamist läbima asjakohase julgeolekukontrolli.
Sõltumatuid eksperte määratakse ja valitakse üksikisikutele suunatud taotluste esitamise kutsete ja riiklikele teadusagentuuridele, teadusasutustele või ettevõtetele suunatud taotluste esitamise kutsete alusel, et koostada sobivate kandidaatide nimekiri.
Sõltumatuid eksperte määratakse ja valitakse üksikisikutele suunatud taotluste esitamise kutsete ja
asjaomastele organisatsioonidele, nagu
riiklikele teadusagentuuridele, teadusasutustele või ettevõtetele suunatud taotluste esitamise kutsete alusel, et koostada sobivate kandidaatide nimekiri.
Komisjon võib vajadusel valida asjakohaste oskustega nimekirjavälise isiku.
Komisjon võib vajadusel valida asjakohaste oskustega nimekirjavälise isiku.
Selleks et tagada mõistlik sooline tasakaal, rakendatakse sõltumatute ekspertide rühmade nimetamisel sobivaid meetmeid.
Selleks et tagada mõistlik sooline tasakaal, rakendatakse sõltumatute ekspertide rühmade nimetamisel sobivaid meetmeid.
3.
Sõltumatu eksperdi nimetamisel tagab komisjon, et eksperdil ei teki huvide konflikti seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse.
3.
Sõltumatu eksperdi nimetamisel tagab komisjon, et eksperdil ei teki huvide konflikti seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse.
4.
Komisjon võtab vastu töölevõtu käskkirja näidise, edaspidi "töölevõtu käskkiri", mis sisaldab kinnitust, et sõltumatul eksperdil ei ole eksperdiks nimetamise ajal sellist huvide konflikti ning et ta kohustub komisjoni teavitama, kui ülesannete täitmise ajal peaks selline huvide konflikt tekkima.
Komisjon sõlmib iga sõltumatu eksperdiga töölevõtu käskkirja.
4.
Komisjon võtab vastu töölevõtu käskkirja näidise, edaspidi "töölevõtu käskkiri", mis sisaldab kinnitust, et sõltumatul eksperdil ei ole eksperdiks nimetamise ajal sellist huvide konflikti ning et ta kohustub komisjoni teavitama, kui ülesannete täitmise ajal peaks selline huvide konflikt tekkima.
Komisjon sõlmib iga sõltumatu eksperdiga töölevõtu käskkirja.
5.
Komisjon avaldab sobivates teabekanalites regulaarselt teda eriprogrammide juures abistanud sõltumatute ekspertide nimekirja.
5.
Komisjon avaldab
kord aastas
sobivates
teabekanalites teda raamprogrammi ja iga eriprogrammi
juures abistanud sõltumatute ekspertide nimekirja.
Muudatusettepanek 61 Artikli 17 lõiked 4–6 4.
Kui osaleja ei täida oma kohustusi, peavad toetuslepingust tulenevaid kohustusi täitma teised osalejad ilma täiendava ühenduse toetuseta, välja arvatud juhul, kui komisjon nad sellest kohustusest selgesõnaliselt vabastab.
4.
Kui osaleja ei täida
kaudse meetme tehnilise rakendamise osas
oma kohustusi, peavad toetuslepingust tulenevaid kohustusi täitma teised osalejad ilma täiendava ühenduse toetuseta, välja arvatud juhul, kui komisjon nad sellest kohustusest selgesõnaliselt vabastab.
5.
Kui meetme rakendamine muutub võimatuks või kui osalejad ei suuda seda rakendada, tagab komisjon meetme lõpetamise.
5.
Kui meetme rakendamine muutub võimatuks või kui osalejad ei suuda seda rakendada, tagab komisjon meetme lõpetamise.
6.
Osalejad tagavad komisjoni teavitamise kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada kaudse meetme rakendamist või ühenduse huve.
6.
Osalejad tagavad komisjoni teavitamise kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada kaudse meetme rakendamist või ühenduse huve.
6 a.
Kaudses meetmes osalejad võivad töö teatud koostisosasid kolmandatelt osapooltelt alltöövõtu korras sisse osta, juhul kui see on toetuslepingus ette nähtud.
6 b.
Komisjon koostab kahjuhüvitusnõude menetluse osalistele.
Muudatusettepanek 63 Artikli 18 lõige 7 7.
Komisjon
koostab
kooskõlas käesoleva määrusega toetuslepingu näidise.
7.
Komisjon
kehtestab
kooskõlas käesoleva määrusega
ning tihedas koostöös liikmesriikidega
toetuslepingu näidise.
Kui osutub vajalikuks toetuslepingu näidise oluline muutmine, siis muudab komisjon seda vastavalt vajadusele tihedas koostöös liikmesriikidega.
Muudatusettepanek 62 Artikli 18 lõige 8 a (uus) ja lõige 8 b (uus)
8 a.
Toetuslepingu näidises nähakse ette komisjoni või komisjonilt volitused saanud mis tahes esindaja ning kontrollikoja järelevalve ja finantskontroll.
8 b.
Toetuslepingus võib kehtestada tähtaegu, milleks osalejad peavad tegema käesolevas määruses nimetatud teavitamised.
Muudatusettepanek 64 Artikli 19 lõike 1 esimene lõik 1.
Toetuslepingus määratakse kindlaks osalejate kohustused seoses kasutusõiguste, kasutamise ja levitamisega, kuivõrd neid ei ole käesolevas määruses kehtestatud.
1.
Toetuslepingus määratakse kindlaks osalejate
õigused ja
kohustused seoses kasutusõiguste, kasutamise ja levitamisega, kuivõrd neid
õigusi ja kohustusi
ei ole käesolevas määruses kehtestatud.
Muudatusettepanek 65 Artikkel 23 1.
Kui konkursikutses ei ole ette nähtud teisiti, sõlmivad kaudses meetmes
osaleda soovivad juriidilised isikud
kokkuleppe, edaspidi "konsortsiumikokkulepe", et reguleerida järgmist:
1.
Kui konkursikutses ei ole ette nähtud teisiti, sõlmivad
kõik
kaudses meetmes
osalejad
kokkuleppe, edaspidi "konsortsiumikokkulepe", et reguleerida
muu hulgas
järgmist:
(a) konsortsiumi sisemine korraldus;
a) konsortsiumi sisemine korraldus;
(b) ühenduse rahalise toetuse jagamine;
b) ühenduse rahalise toetuse jagamine;
(c)
lisaeeskirjad
levitamise
ja
kasutamise kohta
, sealhulgas vastavalt vajadusele intellektuaalomandi õigustega seotud kord
;
c)
eeskirjad, mis täiendavad III peatükis sisalduvaid eeskirju
levitamise
, teabe
kasutamise
ja kasutusõiguste andmise kohta, ning nendega seotud sätteid toetuslepingus
;
(d) konsortsiumikokkuleppega seotud sisevaidluste lahendamine.
d) konsortsiumikokkuleppega seotud sisevaidluste lahendamine
, sealhulgas võimu kuritarvitamise juhtumite lahendamine
;
d a) vastutus, kahjude hüvitamine ja osalejate vahelise konfidentsiaalsuse kord.
2.
Komisjon kehtestab ja avaldab juhised, mis käsitlevad põhiküsimusi, mida osalejad oma konsortsiumikokkulepetes käsitleda võivad, sealhulgas VKEde osalust edendavad sätted.
Muudatusettepanek 66 Artikli 24 lõige 1 1.
Kaudses meetmes osaleda soovivad
juriidilised isikud
määravad endi seast ühe, kes tegutseb koordinaatorina, et täita järgmisi ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele, finantsmäärusele, rakenduseeskirjadele ja toetuslepingule:
1.
Kaudses meetmes osaleda soovivad
õigussubjektid
määravad endi seast ühe, kes tegutseb koordinaatorina, et täita järgmisi ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele, finantsmäärusele, rakenduseeskirjadele ja toetuslepingule:
-a) teostada järelevalvet kaudses meetmes osalejate kohustuste järgimise üle;
(a)
tagab, et
toetuslepingus märgitud
juriidilised isikud
täidavad
toetuslepinguga
ühinemiseks vajalikke formaalsusi
vastavalt käesolevas määruses sätestatule
;
a)
kontrollida, kas
toetuslepingus märgitud
õigussubjektid
täidavad toetuslepinguga ühinemiseks vajalikke formaalsusi;
(b)
võtab
vastu ühenduse rahalise toetuse ja
jaotab
seda;
b)
võtta
vastu ühenduse rahalise toetuse ja
jaotada
seda
kooskõlas konsortsiumikokkuleppe ja toetuslepinguga
;
(c)
peab
raamatupidamisarvestust, peab arvestust
ja
teavitab
komisjoni ühenduse rahalise toetuse jaotamisest vastavalt artiklile 35;
c)
pidada ühenduse rahalise toetusega seotud arvestust ja
raamatupidamisarvestust
ning teavitada
komisjoni
selle
jaotamisest vastavalt
artikli 23 punktile b ja
artiklile 35;
(d)
tagab tõhusa ja korrektse teabevahetuse
osalejate
ja komisjoni
vahel.
d)
vahendada tõhusat ja korrektset teabevahetust
osalejate vahel
ning esitab osalejatele ja komisjonile korrapäraseid aruandeid projekti edusammudest.
Muudatusettepanek 67 Artikkel 25
1.
Kaudses meetmes osalejad võivad
teha ettepaneku
uue osaleja
lisamiseks
või olemasoleva osaleja
eemaldamiseks
.
1.
Kaudses meetmes osalejad võivad
heaks kiita
uue osaleja
lisamise
või olemasoleva osaleja
eemaldamise, tehes seda kooskõlas konsortsiumikokkuleppe vastavate sätetega
.
2.
Iga olemasoleva kaudse meetmega liituv juriidiline isik ühineb toetuslepinguga.
2.
Iga olemasoleva kaudse meetmega liituv juriidiline isik ühineb toetuslepinguga.
3.
Kui
toetuslepingus on see sätestatud, avaldab konsortsium konkursikuulutuse ja levitab seda laialdaselt, kasutades teatavaid teabekanaleid, eelkõige seitsmenda raamprogrammi veebilehekülgi, kutseala ajakirjandusväljaandeid ja teatmikke ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikke teabepunkte.
3.
Erandjuhtudel, kui
toetuslepingus on see sätestatud, avaldab konsortsium konkursikuulutuse ja levitab seda laialdaselt, kasutades teatavaid teabekanaleid, eelkõige seitsmenda raamprogrammi veebilehekülgi, kutseala ajakirjandusväljaandeid ja teatmikke ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide loodud riiklikke teabepunkte.
Konsortsium hindab pakkumisi kriteeriumide alusel, mis reguleerisid esialgset meetme hindamist, sõltumatute ekspertide abiga, kelle konsortsium on nimetanud vastavalt artiklites 14 ja 16 sätestatud põhimõtetele.
Konsortsium hindab pakkumisi kriteeriumide alusel, mis reguleerisid esialgset meetme hindamist, sõltumatute ekspertide abiga, kelle konsortsium on nimetanud vastavalt artiklites 14 ja 16 sätestatud põhimõtetele.
4.
Konsortsium peab igast koosseisu
muudatusest
teavitama komisjoni, kes võib 45 päeva jooksul alates teate saamisest esitada vastuväiteid.
4.
Konsortsium peab igast koosseisu
muudatusettepanekust
teavitama komisjoni, kes võib 45 päeva jooksul alates teate saamisest esitada vastuväiteid.
Konsortsiumi koosseisu muudatused, mis on seotud teiste toetuslepingu muutmise ettepanekutega, mis ei ole otseselt seotud koosseisu muutusega, peavad saama komisjoni kirjaliku nõusoleku.
Konsortsiumi koosseisu muudatused, mis on seotud teiste toetuslepingu muutmise ettepanekutega, mis ei ole otseselt seotud koosseisu muutusega, peavad saama komisjoni kirjaliku nõusoleku.
Muudatusettepanek 77 5. alajao pealkiri
PROGRAMMIDE JA KAUDSETE MEETMETE NING TEABEEDASTUSE JÄRELEVALVE
PROGRAMMIDE JA KAUDSETE MEETMETE NING TEABEEDASTUSE JÄRELEVALVE
JA HINDAMINE
Muudatusettepanek 68 Artikkel 26
Järelevalve
Komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal, mida osalejad esitavad vastavalt artikli 18 lõikele 4.
Järelevalve
ja hindamine
1.
Komisjon hindab kaudsete meetmete rakendamist regulaarsete tegevusaruannete põhjal, mida osalejad esitavad vastavalt artikli 18 lõikele 4.
Eelkõige jälgib komisjon vastavalt artikli 19 lõike 1 teisele lõigule esitatud teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist.
Eelkõige jälgib komisjon vastavalt artikli 19 lõike 1 teisele lõigule esitatud teadmiste kasutamise ja levitamise kava rakendamist.
Sellel eesmärgil võivad komisjoni abistada sõltumatud eksperdid, kes on ametisse nimetatud vastavalt artiklile 16.
Sellel eesmärgil võivad komisjoni abistada sõltumatud eksperdid, kes on ametisse nimetatud vastavalt artiklile 16.
Komisjon jälgib seitsmendat raamprogrammi, selle eriprogramme ja vajaduse korral eelnevaid raamprogramme artikli 16 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide abiga.
2.
Komisjon kehtestab infosüsteemi, mis võimaldab selle järelevalve tõhusat ja järjepidevat toimimist kogu raamprogrammi ulatuses, ning hooldab seda.
Artikli 3 kohaselt avaldab komisjon sobivates teabekanalites teavet rahastatud projektide kohta.
3.
Raamprogrammi otsuse artiklis 6 nimetatud järelevalve ja hindamine sisaldavad käesoleva määruse kohaldamisega seotud aspekte ning käsitlevad kulude arvutamise korra muudatuste eelarvelist mõju võrreldes kuuenda raamprogrammiga ning selle mõju osalejate halduskoormusele.
4.
Komisjon määrab kooskõlas artikliga 16 sõltumatud eksperdid, kes abistavad teda seitsmendas raamprogrammis ja eriprogrammides ettenähtud hindamiste läbiviimisel ning (kui seda vajalikuks peetakse) eelmiste raamprogrammide hindamiste läbiviimisel.
Lisaks võib komisjon moodustada artikli 16 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide rühmi, kes annavad nõu, kuidas ühenduse teaduspoliitikat rakendada.
5.
Lisaks võib komisjon moodustada artikli 16 kohaselt nimetatud sõltumatute ekspertide rühmi, kes annavad nõu, kuidas ühenduse teaduspoliitikat
välja töötada ja
rakendada.
Muudatusettepanek 69 Artikli 27 lõike 1 sissejuhatav osa 1.
Komisjon teeb
taotluse korral igale liikmesriigile või assotsieerunud riigile kättesaadavaks kogu enda valduses oleva vajaliku teabe, mis tal on kaudse meetme raames tehtud töö tulemusel olemas, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:
1.
Võttes nõuetekohaselt arvesse artiklit 3, teeb komisjon
taotluse korral igale liikmesriigile või assotsieerunud riigile kättesaadavaks kogu enda valduses oleva vajaliku teabe, mis tal on kaudse meetme raames tehtud töö tulemusel olemas, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:
Muudatusettepanek 70 Artikkel 28 1.
Kõik järgmised juriidilised isikud, kes osalevad kaudses meetmes, võivad saada ühenduse rahalist toetust:
1.
Kõik järgmised juriidilised isikud, kes osalevad kaudses meetmes, võivad saada ühenduse rahalist toetust:
(
a) iga liikmesriigis või assotsieerunud riigis või ühenduse õiguse alusel asutatud juriidiline isik,
a) iga liikmesriigis või assotsieerunud riigis või ühenduse õiguse alusel asutatud juriidiline isik,
(
b) iga Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon;
b) iga Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon;
2.
Juhul kui osaleb muu rahvusvaheline organisatsioon kui Euroopa huve esindav organisatsioon või kolmandates riikides asutatud juriidiline isik, võib ta saada ühenduse rahalist toetust tingimusel, et vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:
2.
Juhul kui osaleb muu rahvusvaheline organisatsioon kui Euroopa huve esindav organisatsioon või kolmandates riikides
(mis ei ole assotsieerunud riigid)
asutatud juriidiline isik, võib ta saada ühenduse rahalist toetust tingimusel, et vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:
(
a) kui see on vastavalt sätestatud eriprogrammides või asjaomases tööprogrammis,
a) kui see on vastavalt sätestatud eriprogrammides või asjaomases tööprogrammis,
(
b) kui see on vajalik kaudse meetme teostamiseks;
b) kui see on vajalik kaudse meetme teostamiseks;
(
c) kui selline rahastamine on ette nähtud mis tahes kahepoolses teadus- ja tehnoloogialepingus või muus ühenduse ja juriidilise isiku asukohariigi vahelises kokkuleppes.
c) kui selline rahastamine on ette nähtud mis tahes kahepoolses teadus- ja tehnoloogialepingus või muus ühenduse ja juriidilise isiku asukohariigi vahelises kokkuleppes.
Muudatusettepanek 71 Artikkel 29
1.
Seitsmenda raamprogrammi II lisa a osas sätestatud rahastamiskavade kohaselt põhineb ühenduse rahaline toetus abikõlblike kulude hüvitamisel.
Seitsmenda raamprogrammi II lisa a osas sätestatud rahastamiskavade kohaselt põhineb ühenduse rahaline toetus abikõlblike kulude
täielikul või osalisel
hüvitamisel.
Komisjoni
rahaline toetus võib olla kindlasummaliste toetuste vormis, sealhulgas kindlasummaline rahastamine, mis põhineb ühiku maksumusel, või ühekordse summeeritud väljamakse vormis või selle puhul võidakse kombineerida abikõlblike kulude hüvitamist kindlasummalise rahastamise ja ühekordsete summeeritud väljamaksetega.
Komisjoni
rahalist toetust võib maksta ka stipendiumi või auhinnaraha vormis.
Ühenduse
rahaline toetus võib olla kindlasummaliste toetuste vormis, sealhulgas kindlasummaline rahastamine, mis põhineb ühiku maksumusel, või ühekordse summeeritud väljamakse vormis või selle puhul võidakse kombineerida abikõlblike kulude hüvitamist kindlasummalise rahastamise ja ühekordsete summeeritud väljamaksetega.
Ühenduse
rahalist toetust võib maksta ka stipendiumi või auhinnaraha vormis.
2.
Kuigi ühenduse rahaline toetus arvutatakse kaudse meetme kogukulude tasandil, põhineb see iga osaleja kuluaruandel.
Toetuse vorm, mida asjaomaste meetmete puhul tuleb kasutada, täpsustatakse tööprogrammides ja konkursikutsetes.
Muudatusettepanek 72 Artikkel 30 1.
Osalejad
peavad toetusi kaasfinantseerima.
1.
Osalejad
kaasfinantseerivad kaudseid meetmeid, mida rahastatakse toetustest
.
Abikõlblike kulude hüvitamiseks ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest ei või saada tulu.
Abikõlblike kulude hüvitamiseks ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest ei või saada tulu.
2.
Meetme rakendamise lõppedes võetakse toetuse maksmisel arvesse
esitatud kviitungeid
.
2.
Meetme rakendamise lõppedes võetakse toetuse maksmisel arvesse
saadud tulud.
3.
Et kaudse meetme rakendamiseks
taotletud
kulud oleksid abikõlblikud, peavad need vastama järgmistele tingimustele:
3.
Et kaudse meetme rakendamiseks
kantud
kulud oleksid abikõlblikud, peavad need vastama järgmistele tingimustele:
(
a) kulud peavad olema tegelikud;
a) kulud peavad olema tegelikud;
(
b) kulud peavad olema kantud meetme rakendamise jooksul, välja arvatud lõpparuannete puhul, kui need on toetuslepinguga ette nähtud;
b) kulud peavad olema kantud meetme rakendamise jooksul, välja arvatud lõpparuannete puhul, kui need on toetuslepinguga ette nähtud;
(
c) kulud peavad olema kindlaks määratud osaleja tavapäraste raamatupidamis- ja halduspõhimõtete ning -tavade kohaselt ning kasutatud ainsa eesmärgiga saavutada kaudse meetme eesmärgid ja kavandatud tulemused vastavalt kokkuhoiu, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele;
c) kulud peavad olema kindlaks määratud osaleja tavapäraste raamatupidamis- ja halduspõhimõtete ning -tavade kohaselt ning kasutatud ainsa eesmärgiga saavutada kaudse meetme eesmärgid ja kavandatud tulemused vastavalt kokkuhoiu, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele;
(
d) kulud peavad olema kirjendatud osaleja raamatupidamisarvestuses
ja välja makstud
ning kolmandate osapoolte ressursside kasutamise puhul kirjendatud nende kolmandate osapoolte raamatupidamisarvestuses;
d) kulud peavad olema kirjendatud osaleja raamatupidamisarvestuses ning kolmandate osapoolte ressursside kasutamise puhul kirjendatud nende kolmandate osapoolte raamatupidamisarvestuses;
(
e) kulud peavad olema eraldatud abikõlbmatutest kuludest, eriti eristatavatest kaudsetest maksudest, sealhulgas käibemaks, tollimaksud ja võlgnetavad intressid, reservid võimalikeks edaspidisteks kahjudeks või makseteks, vahetuskursilt saadud kahjud ja kuludega seotud kasum kapitalilt, mõne muu ühenduse projektiga seoses deklareeritud, kantud või hüvitatud kulud, võlad ja võla teenindamise kulud, ülekulud ja hoolimatult tekitatud kulud, või mis tahes muudest kuludest, mis ei vasta punktides a–d sätestatud tingimustele.
e)
kulud peavad olema eraldatud abikõlbmatutest kuludest, eriti eristatavatest kaudsetest maksudest, sealhulgas käibemaks, tollimaksud ja võlgnetavad intressid, reservid võimalikeks edaspidisteks kahjudeks või makseteks, vahetuskursilt saadud kahjud ja kuludega seotud kasum kapitalilt, mõne muu ühenduse projektiga seoses deklareeritud, kantud või hüvitatud kulud, võlad ja võla teenindamise kulud, ülekulud ja hoolimatult tekitatud kulud, või mis tahes muudest kuludest, mis ei vasta punktides a–d sätestatud tingimustele.
Punkti a kohaldamisel võib kasutada keskmisi personalikulusid, kui need on kooskõlas osaleja halduspõhimõtete ja raamatupidamistavadega ega erine oluliselt tegelikest kuludest.
Punkti a kohaldamisel võib kasutada keskmisi personalikulusid, kui need on kooskõlas osaleja halduspõhimõtete ja raamatupidamistavadega ega erine oluliselt tegelikest kuludest.
3 a.
Kuigi ühenduse rahaline toetus arvutatakse kaudse meetme kogukulude alusel, põhineb tagasimakse iga osaleja kuluaruandel.
Muudatusettepanek 73 Artikli 31 lõiked 2 ja 3 2.
Kaudsete abikõlblike kulude katmiseks võib iga osaleja valida kindla summa oma otseste abikõlblike kulude kogusummast, välja arvatud alltöövõtuga seotud otsesed abikõlblikud kulud.
2.
Osalejate kulude hüvitamine põhineb nende otsestel ja kaudsetel abikõlblikel kuludel.
Kooskõlas artikli 30 lõike 3 punktiga c võib osaleja enda kui õigussubjekti abikõlblike kaudsete kulude väljaarvutamiseks kasutada lihtsustatud meetodit, kui see on kooskõlas osaleja tavapäraste raamatupidamis- ja halduspõhimõtete ning -tavadega.
Toetuslepingu näidises sätestatakse põhimõtted, millest sellega seoses tuleb kinni pidada.
3.
Toetuslepinguga võib piirata kaudsete abikõlblike kulude hüvitamist otseste abikõlblike kulude maksimaalse määrani, arvates välja alltöövõtuga otseselt seotud abikõlblikud kulud, eriti koordineerimis- ja toetusmeetmete ning vajaduse korral teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmete puhul.
3.
Toetuslepinguga võib piirata kaudsete abikõlblike kulude hüvitamist otseste abikõlblike kulude maksimaalse määrani, arvates välja alltöövõtuga otseselt seotud abikõlblikud kulud, eriti koordineerimis- ja toetusmeetmete ning vajaduse korral teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmete puhul.
3 a.
Erandina lõikest 2 võib kaudsete abikõlblike kulude katmiseks iga osaleja valida kindla summa oma otseste abikõlblike kulude kogusummast, välja arvatud alltöövõtuga seotud otsesed abikõlblikud kulud või kolmandate osapoolte kulude hüvitamisega seotud kulud.
Asjakohase kindla summa määrab kindlaks komisjon ligilähedaselt tegelike kaudsete kuludega vastavalt finantsmäärusele ja selle rakenduseeskirjadele.
3 b.
Mittetulunduslikud avalik-õiguslikud asutused, kesk- ja kõrgharidusasutused, teadusasutused ja VKEd, kes osalevad artiklis 32 osutatud rahastamiskavades, mis sisaldavad teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust, ning kes ei suuda kindlalt tuvastada asjaomase meetmega seotud enda tegelikke kaudseid kulusid, võivad valida kindlasummalise väljamakse, mis moodustab 60% nende toetuste otseste abikõlblike kulude kogusummast, mida on antud konkursikutsete alusel, mille pakkumiste esitamise tähtpäev on hiljemalt 1. jaanuar 2010.
Lõikes 2 osutatud üldpõhimõtte täielikule kohaldamisele ülemineku hõlbustamise eesmärgil kehtestab komisjon nende toetuste suhtes, mida on antud konkursikutsete alusel, mille pakkumiste esitamise tähtpäev on pärast 31. detsembrit 2009, nimetatud kindlasummalise väljamakse asjakohase määra, mis peaks olema ligilähedaselt võrdne asjaomaste tegelike kaudsete kuludega, kuid mitte väiksem kui 40%.
See põhineb selliste mittetulunduslike avalik-õiguslike asutuste, kesk- ja kõrgharidusasutuste, teadusasutuste ja VKEde, kes ei suuda kindlalt tuvastada asjaomase meetmega seotud enda tegelikke kaudseid kulusid, osalemise hindamisel.
3 c.
Kõik kindlasummalised väljamakse määrad kehtestatakse toetuslepingu näidises.
Muudatusettepanek 74 Artikkel 32 1.
Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete puhul võib
komisjoni
rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 50%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.
1.
Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmete puhul võib
ühenduse
rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 50%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.
Avalik-õiguslike
asutuste, kesk- ja kõrgharidusasutuste, teadusasutuste ja VKEde puhul võib see siiski ulatuda maksimaalselt kuni 75%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.
Mittetulunduslike avalik-õiguslike
asutuste, kesk- ja kõrgharidusasutuste, teadusasutuste ja VKEde puhul võib see siiski ulatuda maksimaalselt kuni 75%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.
2.
Tutvustamistegevuse puhul võib
komisjoni
rahaline toetus ulatuda maksimaalselt 50%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.
2.
Tutvustamistegevuse puhul võib
ühenduse
rahaline toetus ulatuda maksimaalselt 50%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.
3.
Koordineerimis- ja toetusmeetmeid ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmeid toetava tegevuse puhul võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.
3.
Koordineerimis- ja toetusmeetmeid ning teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmeid toetava tegevuse puhul võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.
4.
Haldamiseks ja auditeerimistõenditeks
ning teisteks tegevusteks, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1, 2
,
ja 3, võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.
4.
Haldusmeetmeteks, sealhulgas raamatupidamisaruande tõenditeks
ning teisteks tegevusteks, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1, 2 ja 3, võib ühenduse rahaline toetus ulatuda maksimaalselt kuni 100%-ni kõigist abikõlblikest kuludest.
Teised esimeses lõigus nimetatud tegevused hõlmavad muu hulgas koolitust meetmete puhul, mis ei kuulu teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise meetme rahastamiskava alla, koordineerimist, koostöövõrkude loomist ja tulemuste levitamist.
Teised esimeses lõigus nimetatud tegevused hõlmavad muu hulgas koolitust meetmete puhul, mis ei kuulu teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise meetme rahastamiskava alla, koordineerimist, koostöövõrkude loomist ja tulemuste levitamist.
5.
Lõigete 1–4 kohaldamisel võetakse ühenduse rahalise toetuse kindlaksmääramisel arvesse abikõlblikud kulud,
millest on
tulud
maha arvestatud
.
5.
Lõigete 1–4 kohaldamisel võetakse ühenduse rahalise toetuse kindlaksmääramisel arvesse abikõlblikud kulud
ja
tulud.
6.
Lõikeid 1–5 kohaldatakse vajaduse korral nende kaudsete meetmete suhtes, kus terve kaudse meetme ulatuses kasutatakse kindlasummalist rahastamist või ühekordseid summeeritud väljamakseid.
6.
Lõikeid 1–5 kohaldatakse vajaduse korral nende kaudsete meetmete suhtes, kus terve kaudse meetme ulatuses kasutatakse kindlasummalist rahastamist või ühekordseid summeeritud väljamakseid.
Muudatusettepanek 75 Artikkel 33 1.
Komisjonile esitatakse korrapäraselt tegevusaruandeid, mis käsitlevad abikõlblikke kulusid, eelfinantseerimisest saadud intresside ja asjaomase kaudse meetmega seotud tulusid, ning vajaduse korral
auditeerimistõend
vastavalt finantsmäärusele ja rakenduseeskirjadele.
1.
Komisjonile esitatakse korrapäraselt tegevusaruandeid, mis käsitlevad abikõlblikke kulusid, eelfinantseerimisest saadud intresside ja asjaomase kaudse meetmega seotud tulusid, ning vajaduse korral
raamatupidamisaruande tõend
vastavalt finantsmäärusele ja rakenduseeskirjadele.
Kaasfinantseerimise olemasolust seoses asjaomase meetmega tuleb teatada aruandes ning vajaduse korral seda dokumentaalselt tõendada meetme lõppedes.
Kaasfinantseerimise olemasolust seoses asjaomase meetmega tuleb teatada aruandes ning vajaduse korral seda dokumentaalselt tõendada meetme lõppedes.
1 a.
Olenemata finantsmäärusest ja rakenduseeskirjadest on raamatupidamisaruande tõend kohustuslik vaid juhul, kui osalejale kaudse meetme raames tehtud vahe- ja lõppmaksete kumulatiivne summa on 375 000 eurot või sellest suurem.
Kaks aastat kestva või lühema kestusega kaudsete meetmete puhul nõutakse osalejalt siiski vaid ühte raamatupidamisaruande tõendit, mis tuleb esitada projekti lõppedes.
Raamatupidamisaruande tõendeid ei nõuta kaudsete meetmete puhul, mille korral tagasimakse tehakse ühekordse summeeritud või kindlasummalise väljamaksega.
2.
Avalik-õiguslike asutuste, teadusorganisatsioonide ning kesk- ja kõrgharidusasutuste puhul võib lõikes 1 nõutava
auditeerimistõendi
väljastada pädev ametiisik.
2.
Avalik-õiguslike asutuste, teadusorganisatsioonide ning kesk- ja kõrgharidusasutuste puhul võib lõikes 1 nõutava
raamatupidamisaruande tõendi
väljastada pädev ametiisik.
Muudatusettepanek 76 Artikkel 34 1.
Kui tööprogrammis ei ole sätestatud teisiti
, antakse ühenduse rahaline toetus
pädevusvõrgustikele
ühekordse summeeritud väljamaksena,
mis
arvutatakse vastavalt pädevusvõrgustikuga seotud teadlaste arvule ja meetme kestvusele.
1.
Tööprogrammis nähakse ette toetuse vorm, mida pädevusvõrgustike puhul tuleb kasutada.
2.
Lõike 1 alusel makstava kindlasummalise rahastamisega seotud ühiku määr on 23 500 eurot ühe teadlase kohta aastas.
2. a)
Kui pädevusvõrgustikele
antakse ühenduse rahaline toetus ühekordse summeeritud väljamaksena, arvutatakse
see
vastavalt pädevusvõrgustikuga seotud teadlaste arvule ja meetme kestvusele.
Lõike 1 alusel makstava kindlasummalise rahastamisega seotud ühiku määr on 23 500 eurot ühe teadlase kohta aastas.
Komisjon kohandab seda summat vastavalt finantsmäärusele ja rakenduseeskirjadele.
Komisjon kohandab seda summat vastavalt finantsmäärusele ja rakenduseeskirjadele.
3.
Tööprogrammis määratakse kindlaks osalejate maksimaalne arv ja vajaduse korral maksimaalne teadlaste arv, mida võib aluseks võtta
lõike 1 kohaldamisest tuleneva
maksimaalse ühekordse summeeritud väljamakse arvutamisel.
Vajaduse korral võib osalejaid siiski olla rahalise toetuse kindlaksmääramiseks seatud maksimumarvust rohkem.
b)
Tööprogrammis määratakse kindlaks osalejate maksimaalne arv ja vajaduse korral maksimaalne teadlaste arv, mida võib aluseks võtta maksimaalse ühekordse summeeritud väljamakse arvutamisel.
Vajaduse korral võib osalejaid siiski olla rahalise toetuse kindlaksmääramiseks seatud maksimumarvust rohkem.
4.
Lõike 1 alusel tehtavaid ühekordseid summeeritud väljamakseid
tehakse perioodiliste maksetena.
c)
Väljamakseid
tehakse perioodiliste maksetena.
Neid perioodilisi makseid tehakse vastavalt ühise tegevusprogrammi elluviimisele antud hinnangule, mis põhineb konsortsiumiga kokku lepitud ning toetuslepingus kindlaks määratud tulemusindikaatoritel, millega mõõdetakse uurimisressursside ja -vahendite integreerimist.
Neid perioodilisi makseid tehakse vastavalt ühise tegevusprogrammi elluviimisele antud hinnangule, mis põhineb konsortsiumiga kokku lepitud ning toetuslepingus kindlaks määratud tulemusindikaatoritel, millega mõõdetakse uurimisressursside ja -vahendite integreerimist.
Muudatusettepanek 78 Artikli 35 lõige 1 1.
Ühenduse rahaline toetus makstakse osalejatele koordinaatori kaudu.
1.
Ühenduse rahaline toetus makstakse osalejatele
asjatute viivitusteta
koordinaatori kaudu.
Muudatusettepanek 79 Artikkel 37
Riski
vältimiseks kinnipeetud summad
Riski
vältimise mehhanism
-1.
Lõigete 1 ja 2 kohaselt vastutab iga osaleja üksnes oma võlgade eest.
1.
Sõltuvalt riski tasemest
, mis on seotud võimalusega, et ühendusele ei tagastata tagasimaksmisele kuuluvaid summasid,
võib
komisjon
kinni pidada väikese osa igale kaudses meetmes osalejale ettenähtud ühenduse rahalisest toetusest, et katta mis tahes tagasimaksmisele kuuluvaid, kuid osalejate poolt maksmata jäänud summasid
.
1.
Et hallata riski
, mis on seotud võimalusega, et ühendusele ei tagastata tagasimaksmisele kuuluvaid summasid,
asutab
komisjon
osalejate tagatisfondi (edaspidi "fond") ning haldab seda kooskõlas lisaga
.
Fondi tegevuse tulemusena saadud intressid lisatakse fondile ning neid kasutatakse üksnes lisa punktis 3 sätestatud eesmärkidel, ilma et see piiraks punkti 4 kohaldamist.
1 a.
Kaudses meetmes osaleja poolt toetuse vormis fondi tehtud sissemakse ei tohi ületada 5% osalejale antavast ühenduse rahalisest toetusest.
Meetme lõppemise korral tagastatakse osalejale (koordinaatori kaudu) fondi tehtud sissemakse summa lõike 1b kohaselt.
1 b.
Juhul kui fondi tegevuse tulemusena saadud intressid ei ole piisavad, et katta ühendusele tagasimaksmisele kuuluvaid summasid, võib komisjon osalejale tagastamisele kuuluvast summast maha arvata maksimaalselt ühe protsendi osalejale antavast ühenduse rahalisest toetusest.
2.
Lõiget 1
ei kohaldata:
2.
Lõikes 1 b osutatud mahaarvamist
ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste suhtes,
õigussubjektide
suhtes, kelle osaluse kaudses meetmes tagab liikmesriik või assotsieerunud riik, ning kõrg- ja keskharidusasutuste suhtes;
(a)
avalik-õiguslike asutuste suhtes, juriidiliste isikute suhtes, kelle osaluse kaudses meetmes tagab liikmesriik või assotsieerunud riik, ning kõrg- ja keskharidusasutuste suhtes;
(b) teadlaste koolitamise ja karjääri kujundamise toetamisele suunatud meetmetes osalejate suhtes.
Punktides (a) ja (b) mainitud osalejad vastutavad ise oma võlgnevuste eest.
3.
Kinnipeetud summad moodustavad seitsmenda raamprogrammi sihtotstarbelise tulu finantsmääruse artikli 18 lõike 2 tähenduses.
3.
Komisjon kontrollib eelnevalt ainult koordinaatorite finantssuutlikkust ning lõikes 2 osutamata osalejate finantssuutlikkust, kui nad kaudse meetme raames taotlevad ühenduse rahalist toetust summas, mis ületab 500 000 eurot, välja arvatud juhul, kui tegemist on erandlike asjaoludega, ja eelkõige juhul, kui olemasoleva teabe põhjal on õigustatult alus nimetatud osalejate finantssuutlikkuses kahelda.
Fondi loetakse finantsmääruse kohaseks piisavaks garantiiks.
Osalejatelt ei tohi nõuda täiendavat garantiid või tagatist.
4.
Raamprogrammi lõpus hinnatakse summasid, mis on vajalikud möödumata riskide katmiseks.
Seda summat ületavad summad hüvitatakse seitsmendale raamprogrammile ja neid loetakse sihtotstarbelisteks tuludeks.
Muudatusettepanek 80 Artikkel 40 1.
Kui mitu osalejat on teinud ühiselt töö, mille alusel on saadud teadmised, ja kui nende osa selles töös ei saa kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt.
1.
Kui mitu osalejat on teinud ühiselt töö, mille alusel on saadud teadmised, ja kui nende osa selles töös ei saa kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt.
Osalejad sõlmivad kokkuleppe ühisomandi jagamise ja kasutamistingimuste kohta vastavalt toetuslepingu tingimustele.
2.
Kui
ühise omandi jagamist ja kasutamistingimusi puudutavat
ühisomandiõiguse kokkulepet ei ole sõlmitud, on igal ühisomanikul õigus anda kolmandatele pooltele lihtlitsentse (ilma mis tahes õigusteta anda all-litsentse) järgmistel tingimustel:
2.
Kui ühisomandiõiguse kokkulepet ei ole
veel
sõlmitud, on igal ühisomanikul õigus anda kolmandatele pooltele lihtlitsentse (ilma mis tahes õigusteta anda all-litsentse) järgmistel tingimustel:
(
a) teisi ühisomanikke peab eelnevalt teavitama;
a) teisi ühisomanikke peab eelnevalt teavitama;
(
b) teistele ühisomanikele tuleb pakkuda õiglast ja mõistlikku hüvitist.
b) teistele ühisomanikele tuleb pakkuda õiglast ja mõistlikku hüvitist.
2 a.
Komisjon annab taotluse korral juhiseid võimalike aspektide kohta, mis lisatakse ühisomandiõiguse kokkuleppele.
Muudatusettepanek 81 Artikkel 41
-1.
Lõigete 1–4 ja artikli 42 kohaselt võib teadmiste omanik teadmisi edasi anda kõigile õigussubjektidele.
1.
Kui osaleja annab üle teadmiste omandiõiguse, annab ta
allakirjutanule
üle oma
toetuslepingust tulenevad
kohustused,
eriti need, mis puudutavad kasutusõiguste andmist, levitamist ja teabe kasutamist
.
1.
Kui osaleja annab üle teadmiste omandiõiguse, annab ta
kooskõlas toetuslepinguga
vastuvõtjale
üle oma
nende teadmistega seotud
kohustused,
sealhulgas kohustuse anda need kohustused üle mis tahes hilisemale vastuvõtjale
.
2.
Lähtudes oma konfidentsiaalsusega seonduvatest kohustustest peab osaleja kasutusõiguse edasiandmisel sellest eelnevalt teatama teistele samas meetmes osalejatele koos piisava teabega teadmiste uue omaniku kohta, et võimaldada neil teostada oma toetuslepingu järgseid kasutusõigusi.
2.
Lähtudes oma konfidentsiaalsusega seonduvatest kohustustest peab osaleja kasutusõiguse edasiandmisel sellest eelnevalt teatama teistele samas meetmes osalejatele koos piisava teabega teadmiste uue omaniku kohta, et võimaldada neil teostada oma toetuslepingu järgseid kasutusõigusi.
Teised kasutajad võivad siiski kirjaliku kokkuleppega loobuda oma õigustest eelnevale individuaalsele teavitamisele kasutusõiguse üleminemisel kindlaks määratud kolmandale osapoolele.
Teised kasutajad võivad siiski kirjaliku kokkuleppega loobuda oma õigustest eelnevale individuaalsele teavitamisele kasutusõiguse üleminemisel kindlaks määratud kolmandale osapoolele.
3.
Pärast eelnevat teavitamist vastavalt lõike 2 esimesele lõigule
võivad teised osalejad
keelduda omandiõiguse üleandmisega nõustumast põhjendusel, et see kahjustab nende kasutusõigusi.
3.
Pärast eelnevat teavitamist vastavalt lõike 2 esimesele lõigule
võib ükskõik kes teistest osalejatest
keelduda omandiõiguse üleandmisega nõustumast põhjendusel, et see kahjustab tema kasutusõigusi.
Kui
teised osalejad suudavad
tõendada, et see kahjustab
nende
kasutusõigusi, ei toimu kavandatud üleandmine enne, kui asjaomased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud.
Kui
keegi teistest osalejatest suudab
tõendada, et see kahjustab
tema
kasutusõigusi, ei toimu kavandatud üleandmine enne, kui asjaomased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud.
4.
Vajadusel võib toetuslepinguga ette näha
lisanõude teavitada
komisjoni eelnevalt igast kavandatavast omandiõiguse üleandmisest
mis tahes
kolmandale osapoolele.
4.
Vajaduse korral võib toetuslepinguga ette näha
, et
komisjoni
teavitatakse
eelnevalt igast kavandatavast omandiõiguse üleandmisest
või igast kavandatavast ainulitsentsi andmisest sellises kolmandas riigis asutatud
kolmandale osapoolele
, mis ei ole ühinenud seitsmenda raamprogrammiga.
Muudatusettepanek 82 Artikli 42 esimene lõik
Teadmiste puhul võib komisjon olla vastu omandiõiguse üleandmisele või
lihtlitsentsi
andmisele sellises kolmandas riigis asutatud
juriidilisele isikule
, kes ei ole ühinenud seitsmenda raamprogrammiga, kui komisjon leiab, et see ei ole kooskõlas Euroopa majanduse konkurentsivõime arendamise huvidega, liikmesriikide kaitsehuvidega asutamislepingu artikli 24 tähenduses või eetikapõhimõtetega.
Sellistel juhtudel toimub omandiõiguse üleandmine või lihtlitsentsi andmine ainult juhul, kui komisjon on kindel, et rakendatakse sobivaid turvameetmeid.
Teadmiste puhul võib komisjon olla vastu omandiõiguse üleandmisele või
ainulitsentsi
andmisele sellises kolmandas riigis asutatud
kolmandatele osapooltele
, kes ei ole ühinenud seitsmenda raamprogrammiga, kui komisjon leiab, et see ei ole kooskõlas Euroopa majanduse konkurentsivõime arendamise huvidega, liikmesriikide kaitsehuvidega asutamislepingu artikli 24 tähenduses või eetikapõhimõtetega.
Sellistel juhtudel toimub omandiõiguse üleandmine või lihtlitsentsi andmine ainult juhul, kui komisjon on kindel, et rakendatakse sobivaid turvameetmeid.
Muudatusettepanek 83 Artikli 43 lõige 1 ja lõike 2 esimene lõik 1.
Kui teadmisi saab rakendada tööstuses või kaubanduses, tagab omanik nende nõuetekohase ja tõhusa kaitse
kooskõlas asjakohaste õigusnormidega ning
võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomases kaudses meetmes osalejate õigustatud huve, eriti ärihuve.
1.
Kui teadmisi saab rakendada tööstuses või kaubanduses, tagab omanik nende nõuetekohase ja tõhusa kaitse
,
võttes nõuetekohaselt arvesse
enda õigustatud huve ning teiste
asjaomases kaudses meetmes osalejate õigustatud huve, eriti ärihuve.
Kui osaleja viitab õigustatud huvidele, peab ta kõigil juhtudel näitama, et neid kahjustataks põhjendamatult suurel määral.
Kui osaleja
, kes ei ole teadmiste omanik,
viitab
enda
õigustatud huvidele, peab ta kõigil juhtudel näitama, et neid kahjustataks põhjendamatult suurel määral.
2.
Kui osaleja ei kaitse oma teadmisi ega anna neid üle teisele osalejale kooskõlas
artikli 41 lõigetega 1 ja 2
, ei tohi aset leida mingit levitamist enne, kui komisjoni on teavitatud.
2.
Kui osaleja ei kaitse oma teadmisi
, mida saab rakendada tööstuses või kaubanduses,
ega anna neid
koos seonduvate kohustustega
üle teisele osalejale
, liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud seotud ettevõttele või mis tahes teisele liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud kolmandale osapoolele
kooskõlas
artikliga 41
, ei tohi aset leida mingit levitamist enne, kui komisjoni on teavitatud.
Muudatusettepanek 84 Artikli 44 esimene lõik
Kõik teadmistega seotud osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märkust selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud Euroopa Ühenduse rahalise toetuse abil.
Kõik teadmisega seotud osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märkust
(mis võib sisaldada visuaalseid vahendeid)
selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud Euroopa Ühenduse rahalise toetuse abil.
Muudatusettepanek 85 Artikkel 45 1.
Osalejad kasutavad teadmisi, mida nad omavad, või tagavad nende kasutamise.
1.
Osalejad kasutavad teadmisi, mida nad omavad, või tagavad nende kasutamise.
2.
Iga osaleja tagab, et tema omanduses olevaid teadmisi levitatakse nii kiiresti kui võimalik.
Kui osalejad teadmisi ei levita, võib seda teha komisjon vastavalt asutamislepingu artiklile 12.
2.
Iga osaleja tagab, et tema omanduses olevaid teadmisi levitatakse nii kiiresti kui võimalik.
Kui osalejad teadmisi ei levita, võib seda teha komisjon vastavalt asutamislepingu artiklile 12.
Toetuslepingus võidakse kehtestada vastavad tähtajad.
3.
Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi
õigustega
,
konfidentsiaalsuse
ja teadmiste omaniku õigustatud huvidega ning liikmesriikide kaitsehuvidega asutamislepingu artikli 24 tähenduses.
3.
Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi
õiguste kaitsega
,
konfidentsiaalsusega seonduvate kohustustega
ja teadmiste omaniku õigustatud huvidega ning liikmesriikide kaitsehuvidega asutamislepingu artikli 24 tähenduses.
4.
Enne levitamist teavitab osaleja sellest teisi asjaomaseid osalejaid.
4.
Enne levitamist teavitab osaleja sellest teisi asjaomaseid osalejaid.
Pärast teavitamist võib iga osaleja keelduda sellega nõustumast, kui ta leiab, et see
kahjustab
tema
teadmistega
seotud õigustatud huve ebaproportsionaalsel määral.
Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks.
Pärast teavitamist võib iga osaleja keelduda sellega nõustumast, kui ta leiab, et see
võib kahjustada
tema
teadmiste või taustteabega
seotud õigustatud huve ebaproportsionaalsel määral.
Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks.
Muudatusettepanek 86 Artikli 47 lõige 5 5.
Samas
kaudses meetmes osalejad
teavitavad
üksteist viivitamata kõigist taustteabe kasutusõigusega seotud piirangutest või muudest piirangutest, mis võivad oluliselt mõjutada kasutusõiguste andmist.
5.
Ilma et see piiraks artiklite 48 ja 49 ning toetuslepingu kohaldamist, teavitavad samas
kaudses meetmes osalejad üksteist viivitamata kõigist taustteabe kasutusõigusega seotud piirangutest või muudest piirangutest, mis võivad oluliselt mõjutada kasutusõiguste andmist.
Muudatusettepanek 87 Artikkel 49 1.
Samas kaudses meetmes osalejatel on õigus kasutada teadmisi, kui seda vajatakse selleks, et kasutada oma teadmisi.
1.
Samas kaudses meetmes osalejatel on õigus kasutada teadmisi, kui seda vajatakse selleks, et kasutada oma teadmisi.
Vastavad
kasutusõigused
antakse
õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta.
Kokkuleppe kohaselt antakse vastavad
kasutusõigused õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta.
2.
Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada taustteavet, kui seda vajatakse oma
taustteabe
kasutamiseks, tingimusel et asjaomasel osalejal on õigus seda anda.
2.
Samas kaudses meetmes osalejatele on tagatud õigus kasutada taustteavet, kui seda vajatakse oma
teadmiste
kasutamiseks, tingimusel et asjaomasel osalejal on õigus seda anda.
Vastavad
kasutusõigused
antakse
õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta.
Kokkuleppe kohaselt antakse vastavad
kasutusõigused õiglastel ja mõistlikel tingimustel või ilma kasutustasuta.
2 a.
Liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud seotud ettevõte omab samuti lõigetes 1 ja 2 osutatud teadmiste või taustteabe kasutusõigusi samadel tingimustel nagu osaleja, kellega ta on seotud, välja arvatud juhul, kui toetuslepingus või konsortsiumikokkuleppes on sätestatud teisiti.
3.
Lõike 1 või 2
alusel võib kasutamisõigusi nõuda kuni ühe aasta jooksul pärast:
3.
Lõigete 1, 2 ja 2 a
alusel võib kasutamisõigusi nõuda kuni ühe aasta jooksul pärast:
(
a) kaudse meetme lõppemist;
a) kaudse meetme lõppemist;
(
b) taustteabe või teadmiste omaniku osalemise lõppemist.
b) taustteabe või teadmiste omaniku osalemise lõppemist.
Asjaomased osalejad võivad siiski kokku leppida erinevas ajapiirangus.
Asjaomased osalejad võivad siiski kokku leppida erinevas ajapiirangus.
Muudatusettepanek 88 Artikli 51 esimene a lõik (uus)
Esimese lõigu punktis c nimetatud ühisettevõte moodustatakse eesmärgiga juhtida ja hallata Euroopa panust rahvusvahelisse ITER-kokkuleppesse, millega ratifitseeritakse ITER-organisatsiooni loomine ning ITERi loomist puudutav täiendav tegevus, mis on ette nähtud eriprogrammis Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamiseks.
Kõiki muid nimetatud eriprogrammi raames ette nähtud termotuumaenergeetika-alaseid tegevusi viiakse ellu ja hallatakse punktis c nimetatud ühisettevõttest eraldi, võimaldades sellega säilitada integreeritud lähenemine ja termotuumaühingute tihe kaasamine.
Muudatusettepanek 89 Lisa (uus)
LISA
Osalejate tagatisfond
1.
Fondi haldab ühendus, keda esindab osalejate nimel tegevagendina tegutsev komisjon, ning see toimub vastavalt toetuslepingu näidises kehtestatavatele tingimustele.
Komisjon usaldab fondi finantsjuhtimise kas Euroopa Investeerimispangale või vastavalt artikli 13 punktile b asjakohasele finantsasutusele (edaspidi "hoiulevõttev pank").
Hoiulevõttev pank haldab fondi vastavalt komisjoni esitatud juhenditele.
2.
Komisjon võib konsortsiumi esialgse eelfinantseerimise summast kinni pidada osaleja poolt fondile antava toetuse summa ning selle osaleja nimel fondile maksta.
3.
Kui osaleja peab summa ühendusele tagasi maksma, võib komisjon (ilma et see piiraks kohustusi mittetäitvate osalejate suhtes karistuste kohaldamist vastavalt finantsmäärusele ) teha järgmist:
a) anda hoiulevõtvale pangale korraldus kanda tagasimakstav summa fondist otse kaudse meetme koordinaatorile, juhul kui kaudne meede pole lõppenud ning kui teised osalejad on nõus seda rakendama täielikus kooskõlas selle eesmärkidega vastavalt artikli 17 lõikele 4.
Fondist ülekantud summat käsitatakse ühenduse rahalise toetusena; või
b) nõuda mainitud summa fondilt sisse, juhul kui kaudne meede on lõpetatud või lõppenud.
Komisjon väljastab fondi kasuks tagasimaksenõude, mis puudutab asjaomast osalejat.
Komisjon võib sel eesmärgil kooskõlas finantsmäärusega vastu võtta tagastamisotsuse.
4.
Seitsmenda raamprogrammi kestuse ajal fondist kinnipeetud summad moodustavad sihtotstarbelise tulu finantsmääruse artikli 18 lõike 2 tähenduses.
Pärast seitsmenda raamprogrammi kõigi toetuste rakendamise lõppemist nõuab komisjon sisse fondi kõik tasumisele mittekuulunud summad ning kannab need ühenduse eelarvesse vastavalt kaheksandat raamprogrammi käsitlevatele otsustele.
