A7-0225/2010
24.8.2010
RAPORT
Põllumajandustootjate õiglane sissetulek ja toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas
(2009/2237(INI))
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
Raportöör: José Bové
PE 439.121v03-00
SISUKORD
lk
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI..........................................................................................................................14
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS.........18
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS.................................................22
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................27
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas
( 2009/2237(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” ( KOM(2009)0591 ) ja sellele teatisele lisatud mitmeid töödokumente;
– võttes arvesse põllumajandus- ja toiduainetetööstuse konkurentsivõimega tegeleva kõrgetasemelise töörühma 17. märtsi 2009. aasta lõplikke soovitusi
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/food/files/high_level_group_2008/documents_hlg/final_recommendations_hlg_17_03_09_en.pdf ;
– võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni toiduainete hindade kohta Euroopas
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0191 ;
– võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta deklaratsiooni Euroopa Liidus tegutsevate suurte selvehallide jõupositsiooni kuritarvitamise uurimise ja selle vastu võitlemise kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0054 ;
– võttes arvesse nõukogu 29. märtsi 2010. aasta järeldusi toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/113636.pdf ;
– võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri aruannet „Põllumajandustööstus ja õigus toidule”;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 48;
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A7-0225/2010 ),
A. arvestades, et toiduainete ja kaupade hindade hiljutised kõikumised on tekitanud suuri kahtlusi toiduainete tarneahela toimimise suhtes Euroopa ja maailma tasandil;
B. arvestades, et kuigi toiduainehinnad on pärast 1996. aastat tõusnud 3,3% aastas, on põllumajandustootjatele makstavad hinnad tõusnud üksnes 2,1% , samal ajal kui tootmiskulud on suurenenud 3,6%, mis viitab sellele, et toiduainete tarneahel ei toimi korralikult;
C. arvestades, et komisjoni teatises tunnistatakse, et „need hinnamuutused on tekitanud põllumajandustootjatele märkimisväärseid raskusi ja tähendavad, et tarbijaid ei kohelda õiglaselt”
KOM(2009)0591 , sissejuhatus. ;
D. arvestades, et lõpptarbijate jaoks on hinnad püsinud keskmiselt samal tasemel või isegi veidi tõusnud, hoolimata põllumajandustoorme hindade järsust langusest 2008. aastal;
E. arvestades, et tasakaalustatud kaubandussuhted mitte ainult ei parandaks toiduainete tarneahela toimimist, vaid tooksid kasu ka põllumajandustootjatele;
F. arvestades, et ebaausate kaubandustavade praegune sage esinemine kahjustab põllumajandustootjate võimet investeerida ja panustada innovatsiooni (eelkõige rohelistesse tehnoloogiatesse, kliimamuutuse mõju leevendamise meetmetesse ja taastuvatesse energiaallikatesse, samas peavad põllumajandustootjad järgima rangeid keskkonnanõudeid, mida muudetakse 2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika raames veelgi rangemaks);
G. arvestades, et toiduainete tarneahela põllumajandusliku lisandväärtuse osakaal on EU-25 riikide puhul langenud 31%-lt 1995. aastal 24%-ni 2005. aastal, ning arvestades, et esialgsed andmed järgnevate aastate kohta näitavad põllumajandustootjate kasumi osakaalu jätkuvat langust, samal ajal kui töötlejate, hulgi- ja/või jaemüüjate ning väljaspool toiduainete tarneahelat tegutsevate ettevõtjate kasumimarginaalid pidevalt kasvavad;
H. arvestades, et EU-27 riikide põllumajandustootjate keskmine sissetulek vähenes 2009. aastal rohkem kui 12% võrra, mistõttu põllumajandustootjate töö ei ole enam tasuv, ning arvestades, et sellele vaatamata peavad põllumajandustootjad ning põllumajandus- ja toiduainesektor vastavalt ühise põllumajanduspoliitika raames kindlaks määratud eesmärkidele tootma toiduaineid, mis vastavad väga kõrgetele kvaliteedinõuetele, hindadega, mis on tarbijatele kättesaadavad;
I. arvestades, et toiduainete tarneahel hõlmab põllumajandustootjaid, põllumajandustootjate kooperatiive ja tootjaorganisatsioone, toiduainetööstust, hulgi- ja jaemüüjaid, selvehallide kette, toitlustamist, restorane, elatuspõllumajanduse otsetarneid, eratootmist ja tarbijaid, aga ka väljaspool toiduainete tarneahelat tegutsevaid ettevõtjaid, nt niisugustes valdkondades nagu kommunikatsioon ja reklaam, transport ja logistika, energia ja kommunaalteenused, pakendamine, tehnilised ressursid, söödalisandid, tehnoloogia ja nõustamisteenused; arvestades, et seda keerukust ja mitmekesisust tuleb kogu ahela jätkusuutlikkuse parandamiseks arvesse võtta;
J. arvestades, et komisjoni teatises mainitakse selliseid tõsiseid probleeme nagu ostja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, ebaausad tavad lepingute sõlmimises (sh hilinenud maksed), lepingu ühepoolne muutmine, ettemaksete tegemine läbirääkimistele pääsemiseks, turulepääsu piiramine, puudulik teave hindade kujunemise ja kasumimarginaalide jaotumise kohta toiduainete tarneahelas, mis on tihedalt seotud suurenenud koondumisega sisendite ning hulgi- ja jaemüügi valdkonnas;
K. arvestades, et komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatises soovitatakse toetada ja lihtsustada põllumajandussektori ümberkorraldamist ja konsolideerimist põllumajandustootjate vabatahtlike organisatsioonide loomise ergutamise kaudu;
L. arvestades, et globaliseerumine ja kontsentratsiooniprotsess, eelkõige jaekaubanduse etapis, on tekitanud toiduainete tarneahela erinevate osaliste vahelise tasakaalutu olukorra, ning praegune reaalne olukord on selline, et tegutseb väga väike hulk kõikvõimsaid jaemüüjaid, kes peavad läbirääkimisi otse või kaudselt 13,4 miljoni põllumajandusettevõtja ja 310 000 põllumajandustoiduaineid tootva ettevõttega kogu liidus;
M. arvestades, et turu liigse koondumisega kaasneb toodete mitmekesisuse, kultuuripärandi, jaemüügipunktide, töökohtade ja elatise teenimise võimaluste vähenemine;
N. arvestades, et komisjon märgib, et lepinguline ebaühtlus, mis on seotud ebavõrdse läbirääkimispositsiooniga, kahjustab toiduainete tarneahela konkurentsivõimet, kuna väiksemad, kuid tõhusad osalised võivad olla sunnitud tegutsema väiksema kasumiga, mis piirab nende võimet ja soovi investeerida tootekvaliteedi parandamisse ja tootmise uuendamisse;
O. arvestades, et toiduainetega kaubeldakse siseturul vabalt ning tootjate (tootjaorganisatsioonide), töötlejate, turustajate ja jaemüüjate vahelisi hinnaläbirääkimisi mõjutavad sageli hinnatrendid maailmaturul;
P. arvestades, et tohutu erinevus põllumajandustootjate ja jaemüüjate arvulises võrdsuses ja majanduslikus võimsuses on selge märk toiduainete tarneahela tasakaalustamatusest, ning arvestades, et arvulise võrdsuse saavutamiseks tuleb edendada põllumajandustootjate majandusorganisatsioonide arengut; arvestades, et kooperatiividel on oluline roll põllumajandustootjate mõju suurendamisel ja nende läbirääkimispositsiooni tugevdamisel;
Q. arvestades, et Euroopa Liitu seovad ülemaailmse kaubandusega tihedad suhted ja lepingulised kohustused;
R. arvestades, et Euroopa Liit on suurim põllumajandustoodete importija ja eksportija maailmas ning ELi imporditud põllumajandustoodete osakaal suurenes 2008. aastal 10% võrra 98,6 miljardi euroni ja ELi põllumajandustoodete eksport suurenes ligikaudu 11% võrra 75,2 miljardi euroni;
S. arvestades, et Euroopa Liit teeb juba väga palju järeleandmisi oma arenguabipoliitika valdkonnas ning ei ole lubatud sõlmida ühepoolselt Euroopa põllumajandust kahjustavaid kahepoolseid kokkuleppeid,
1. tunneb heameelt komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatise „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” ( KOM(2009)0591 ) üle, kuna selles tunnistatakse erinevate osalejate suurt ebavõrdsust, kuid ei pea teatises esitatud meetmeid piisavateks, et kõnealuseid probleeme lahendada;
2. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viivitamatult käsitlema toiduainete tarneahelas kasumi ebaõiglase jaotamise probleemi, pidades eriti silmas piisavat sissetulekut põllumajandustootjatele; tunnistab, et säästvate ja eetiliste tootmissüsteemide stimuleerimiseks tuleb põllumajandustootjatele hüvitada selles valdkonnas tehtud investeeringud ja võetud kohustused; rõhutab, et võimuvõitlused peavad asenduma koostöösuhetega;
3. täheldab, et kõik Rooma lepingutes nimetatud põllumajandusvaldkonna eesmärgid (tootlikkuse suurendamine, piisav toiduainetega varustamine, mõistlikud tarbijahinnad, turgude stabiliseerimine) on täidetud, v.a eesmärk tagada põllumajandustootjate piisav sissetulek; palub seetõttu komisjonil kõikide eelarveettepanekute esitamisel seda piisaval määral arvesse võtta;
4. tunnistab, et on vajadus stabiilse, kindla ja kasumit tootva tootmissektori kui olulise teguri järele toiduainete tarneahelas; märgib siiski, et toiduainete tarneahelasse kuulub hulgaliselt osalisi, nt põllumajandustootjad, töötlejad, vabrikandid, tarnijad ja jaemüüjad, kes kõik toodavad lisandväärtust ja vajavad samuti teatud määral kindlust;
Hindade läbipaistvus
5. kutsub komisjoni üles täiustama Euroopa toiduainehindade jälgimise vahendit eesmärgiga muuta see kasutajasõbralikumaks, lisades sellesse mitmekeelse liidese, mis hõlmaks rohkem toidukaupu ja saavutaks hindade parema võrreldavuse toiduainete tarneahela kõikides lülides liikmesriikides ja nende vahel, et rahuldada tarbijate ja põllumajandustootjate vajadus suurema läbipaistvuse järele toiduainete hindade kujunemise osas;
6. taunib asjaolu, et Euroopa Komisjon ei ole valmis viima läbi uurimust kasumimarginaalide jaotumise kohta kogu toiduainete tarneahela ulatuses, kuigi selles 2009. aasta eelarvemenetluse raames kokku lepiti;
7. osutab asjaolule, et kui põllumajandusettevõtete ja sellest toiduainete tarneahelas ees- või tagapool paiknevate osaliste vahel puudub majandusliku läbipaistvuse osas tasakaal, võib sellel olla negatiivne mõju põllumajandustootjate ja tootjarühmade läbirääkimispositsioonile;
8. kutsub komisjoni üles kiiremas korras ellu viima Euroopa põllumajandustoodete hindade ja kasumi vaatluskeskuse loomise katseprojekti (ning täiendama seda vahendit teabega hindade, marginaalide ja mahtude kohta), mille jaoks Euroopa Parlament ja nõukogu kiitsid 2010. aasta eelarves heaks 1,5 miljoni euro suuruse assigneeringu, looma see komisjoni juurde ja lisama sellesse liikmesriikide ja erinevates sotsiaal-majanduslikes olukordades olevate peamiste põllumajandussektorite jätkusuutlike tootmiskulude ja tootjahindade võrdluse erinevate konventsionaalsete ja eetiliste toodete lõikes;
9. nõuab tungivalt komisjonilt, et toiduainete tarneahela küsimusi käsitlev kõrgetasemeline töörühm kui alaline foorum aruteludeks püsima jääks, kuna see on osutunud oluliseks vahendiks probleemide väljaselgitamisel, soovituste väljatöötamisel ja strateegiate vastuvõtmisel praeguse tasakaalutu olukorra parandamiseks;
10. kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku kohustusliku iga-aastase aruandluse kehtestamise kohta, mille kohaselt Euroopa juhtivad kauplejad, töötlejad ning hulgi- ja jaemüüjad teatavad oma turuosa (sh teave jaemüüja kaubamärkide kohta) peamiste toidukaupade ja nende igakuiste müügimahtude osas, et kõik turul osalejad saaksid hinnata nõudluse, pakkumise ja hindade suundumusi toiduainete tarneahelas;
11. täheldab, et osa riikides on toiduainete tarneahelas töötleva toiduainetööstuse marginaal suurim, mida kinnitas ka komisjon; nõuab, et eelkõige jälgitaks ja vaadeldaks töötlevat tööstust, et tagada hindade läbipaistvus;
12. on arvamusel, et suurem turu läbipaistvus ja parem tarbijatele edastatav teave on toodete päritolu esiletõstmise eeltingimuseks ja kindlustaks nende toidukaupade ning põllumajandustoodete ja põllumajandustoiduainete mitmekesisuse, mis on paljudes riikides ja piirkondades seotud ajaloo ja kultuuriga ning milles peegeldub iga liikmesriigi põllumajanduse nn individuaalne olemus;
13. nõuab tungivalt, et komisjon muudaks kohustuslikuks nõude esitada tehingute dokumentatsioonis selged tõendid selle kohta, millises väärtuses tarnija müüb, samuti tehingutega seotud tegelikud netohinnad;
14. kutsub komisjoni üles viima läbi mõjuhinnangut kvaliteedi eramärgiste ja jaemüüjate eramärgiste parema õigusliku raamistiku eeliste kohta, et vältida märgiste liiga suurt arvu ja tagada tarbijatele suurem läbipaistvus ning tootjatele pääs turule;
15. rõhutab, et on vaja edendada Euroopa põllumajandus- ja toiduainetööstuse lisandväärtuse suurendamist ning korraldada tarbijatele teavituskampaaniaid selle kohta, milliseid pingutusi on teinud põllumajandustootjad ja -tööstus seoses keskkonna, toiduohutuse ja loomade heaoluga;
Konkurents
16. kutsub riiklikke ja Euroopa konkurentsiameteid ning muid tootmise ja turustamisega seotud reguleerivaid asutusi üles tegelema jõuliselt toiduainete tarneahelas tegutsevate põllumajandustööstuse kauplejate, sisendituru ettevõtete, töötlejate ja jaemüüjate turgu valitseva seisundi ja olulise turuosa küsimusega; nõuab tungivalt, et kõnealused asutused võtaksid meetmeid ostujõu kuritarvitamise juhtude vastu kõigi osalejate poolt, kes asetavad põllumajandustootjad väga ebavõrdsele läbirääkimispositsioonile;
17. kutsub komisjoni üles määratlema uuesti konkurentsieeskirjade ja ühise põllumajanduspoliitika vahelised suhted, et luua põllumajandustootjate ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide jaoks vahendid, mis võimaldaksid nende läbirääkimispositsiooni tugevdada;
18. nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, milliseid tagajärgi on asjaomases liikmesriigis põhjustanud see, kui üks jaemüüja või väike arv jaemüüjaid hõlvab suure turuosa; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks võimalust võtta tootjate ja tarbijate huvides korrigeerivaid meetmeid, kui leitakse, et jaemüüja tegevusel või turuosal on konkurentsivastane mõju;
19. kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile 2010. aasta lõpuks aruande, milles esitatakse andmed ostujõu kuritarvitamise kohta ELis, konkurentsivastase käitumise ja ebaõiglase lepingupraktika kohta kogu toiduainete tarneahela ulatuses alates sisenditurust kuni tarbijani ning tehakse ettepanekuid asjakohaste vastumeetmete kohta;
20. kutsub liikmesriike üles vajaduse korral andma oma riiklikele konkurentsiametitele suurema tegevusvabaduse, luues selleks lihtsad mehhanismid tõendite kogumiseks konkurentsimoonutuste kohta, mis on põhjustatud ebaõiglastest lepingulistest tavadest;
21. on arvamusel, et toodete müümine alla nende ostuhinda tuleb keelustada ühenduse tasandil;
22. nõuab tungivalt, et komisjon algataks sektori laiaulatusliku, kogu toiduainete tarneahelat hõlmava uurimise ostujõu kuritarvitamise määra kindlakstegemiseks selles sektoris; juhib tähelepanu 2009. aastal farmaatsiasektori konkurentsi kohta läbiviidud edukale uurimisele;
23. nõuab tungivalt, et komisjon vaataks uuesti läbi kehtivad konkurentsivastase käitumise hindamisel kasutatavad kriteeriumid (Herfindahli indeks); on arvamusel, et see indeks on küll rakendatav monopolide tekkimise ohu hindamisel, kuid ei sobi kollusiivse või oligopoolse olemusega konkurentsivastaste tavade, mida esineb vähemalt osaliselt selvehallikettide tegevuse puhul, tegeliku määra kindlaks tegemiseks;
24. kutsub komisjoni üles tagama konkurentsieeskirjade sihipärasema kohaldamise toiduainete tarneahelas ning kaaluma sellekohaste õigusakti ettepanekute esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et tulemuslikult piirata turgu valitseva seisundi tekkimist sisenditurul, toiduaineid töötlevas tööstuses ja jaemüügisektoris ning tugevdada põllumajandustootjate läbirääkimispositsiooni, võimaldades neil võtta kooskõlastatud meetmeid turgu valitsevate osaliste vastu tõhusate tootjaorganisatsioonide, valdkondlike organisatsioonide ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaudu;
25. on seisukohal, et niisuguste organisatsioonide tugevdamiseks tuleb kiiremas korras läbi vaadata määrus 1234/2007 ühise turukorralduse (ÜTK) kohta ning et kõnealuse määruse reguleerimisala tuleks laiendada, et kaasata säästvad tootmisviisid tingimusena erandi tegemiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 101;
26. on seisukohal, et ELi tasandil tuleb saavutada ebaausate kaubandustavade vastu suunatud siseriiklike meetmete kooskõlastamise ja ühtlustamise teatav tase;
27. nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku nende toodete mitmekesistamise kohta, mis on tugevalt seotud mõne piirkonnaga ning see väljendub nende spetsiifilises, individuaalses, kohalikus või piirkondlikus olemuses nende toodete võrdlemisel standardsete toodetega;
28. palub komisjonil esitada meetmed erinevate toiteväärtuse, keskkonna ja tervisega seotud eripärade püsima jäämise tagamiseks ja kindlustada, et selline mitmekesisus saavutatakse tarbijatele kättesaadavate hindadega; on oluline, et konkurentsi edendataks ka erinevate kvaliteedikriteeriumide alusel, mis peaksid olema nõuetekohaselt mõõdetavad;
Ostujõu ja lepinguosaliste kuritarvitamine
29. kutsub komisjoni üles tagama, et ELi konkurentsiõigus ei võimaldaks ostujõu kuritarvitamist (moonutamist) toiduainete tarneahelas, mis sageli esineb põllumajandustootjatele või väiketöötlejatele tehtavate maksete hilinemise, lepingutingimuste tagantjärele muutmise, kohustuslike allahindluste, kahjumiga edasimüügi, ülemääraselt suurte koguseliste nõuete ja põhjendamatute valikusse lisamise tasude kujul, ning esitama vajaduse korral asjakohaseid õigusakti ettepanekuid;
30. palub eelkõige, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/35/EÜ (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) käimasoleva läbivaatamise raames lühendataks toiduainete tarneahelas maksetähtaegu kuni 30 päevani kõikide toiduainete puhul ja kergesti riknevate põllumajandustoodete puhul veelgi lühemale ajale (erandite tegemist tuleks kaaluda tootjate organisatsioonide ja kooperatiivide korral);
31. nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku laiendada Euroopa konkurentsiõiguse kohaldamisala, et see ei hõlmaks üksnes praegust tarbijate heaolu ja madalate toiduhindadega seotud murede kitsast valdkonda;
32. kutsub komisjoni üles kontrollima, kas üksikute kauplusekettide puu- ja juurvilja põllumajanduslike tootmispraktikate ja taimekaitsevahendite jääkide suhtes kehtestatud õigusaktide sätetest karmimad nõuded on sobivad vahendid vaba kaubanduse piiramiseks ja kaubanduse positsiooni õigustamatuks tugevdamiseks toiduainete tarneahelas;
33. nõuab, et koostataks nimekiri ebaausatest turutavadest, nagu kahjumiga müük või vahendustasu võtmine, ning keelataks selgesõnaliselt nende järgimine Euroopa Liidus; nõuab, et koostataks avalik nimekiri keeldu eiravatest ettevõtjatest ning võetaks kasutusele karistused;
34. kutsub komisjoni üles uurima, kas ja millisel määral jaemüüja kaubamärkide (oma kaubamärkidega tooted) väärkasutus ja selvehallide kettide ostualliansside tavad põhjustavad kõlvatut konkurentsi ja survet põllumajandustootjatele ning tootjahindade süstemaatilist alandamist; rõhutab, et jaemüüja kaubamärkide väärkasutus mõjutab ebasoodsalt tootjate (eelkõige väiketootjate) võimalusi innovaatiliseks tegevuseks; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks sellekohaseid meetmeid, et hindade kujundamisel koheldaks põllumajandustootjaid ja tootjarühmasid õiglaselt;
35. on seisukohal, et komisjoni soovitustes toiduainetööstuse vertikaalse integratsiooni suurendamiseks ei kajastata alati vajadust põllumajandustootjate, turustajate ja toiduainetööstuse vaheline läbirääkimispositsioon uuesti tasakaalu viia ning seetõttu peaksid nende strateegiatega kaasnema kuritarvitamist piiravad meetmed;
36. hoiatab, et ostjate poolt peale surutud lepinguline põllumajandustegevus, vertikaalne integratsioon ja futuurid, mis etendavad üha olulisemat rolli, võivad nõrgestada konkurentsi ning põllumajandustootjate läbirääkimispositsiooni; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima niisuguste lepinguliste suhete mõju ja võtma vajaduse korral asjakohaseid meetmeid;
37. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama toiduainete tarneahela kõikide osaliste vahelisi õiglaseid lepinguid, mis põhinevad põllumajandustootjate ja tootjaorganisatsioonidega, sh valdkondlike ja tootmisharudevaheliste organisatsioonidega kokkulepitud tingimustel, et edendada säästvat põllumajandustootmist ja tagada toodete parim kvaliteet, alandada sisendite ostuhindasid ja tagada õiglased hinnad, ning nägema ette lihtsalt kasutatava süsteemi, mis kaitseks ostjapoolse lepingu rikkumise eest; on seisukohal, et tüüplepingud võivad olla kasulikud vahendid, mille rakendamine tuleks mõnes valdkonnas teha kohustuslikuks; toetab liikmesriikide vahel lepingupraktikast teavitamise parimate tavade vahetamist, sh teabe esitamist komisjonile;
38. tervitab ja julgustab toiduainete jaesektori ombudsmani ametisse nimetamist ja muude vahekohtu mehhanismide loomist, mille eesmärk on tagada lepinguliste kohustuste täitmine; palub, et komisjon uuriks sellealaseid kogemusi, pidades silmas eesmärki nimetada ametisse kogu ELi hõlmav toiduainete jaesektori ombudsman, kelle ülesanne oleks tagada käitumisjuhendite, parimate tavade ja lepingute jõustamine eri liikmesriikidest pärit osaliste vaheliste tehingute puhul;
39. kutsub komisjoni üles selgitama välja ebaõiglasi tavasid nagu tootenimekirjamaks ja muud turuleviimisega seotud tasud ning neid juhtumeid vastavalt konkurentsiõigusele kontrollima; kutsub komisjoni üles esildama tootenimekirjamaksu ja muude turuleviimisega seotud tasude kasutamise ühtsed eeskirjad ning eelkõige võtma meetmeid turustajate poolt nõutavate ülemääraste tasude vastu;
40. on arvamusel, et komisjon peab toetama laiaulatusliku teavituskampaania läbiviimist Euroopa tasandil, et suurendada põllumajandustootjate teadlikkust sellest, millised õigused neil on, millised kuritarvitamise juhtumid neile on suunatud ning millised on olemasolevad vahendid kuritarvitamise vastu võitlemiseks;
Spekuleerimine
41. kutsub Euroopa Liitu üles avaldama survet sõltumatu ülemaailmse reguleeriva asutuse loomiseks, mis kehtestaks eeskirjad kaubafutuuride ja optsioonide börsi jaoks ning rakendaks rangeid regulatiivmeetmeid ülemaailmse toidukaupadega spekuleerimise vastu;
42. palub, et suurenevat turule orienteeritust silmas pidades võetaks meetmeid väga suurte hinnakõikumistega toimetulekuks, kuna osa toiduainete tarneahela osalisi kasutab seda nähtust enda kasuks ära, samal ajal kui teised kannatavad seetõttu nähtavat kahju; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku niisuguste instrumentide kohta, mis vähendaksid hinnakõikumisi, et vähendada tootjate haavatavust;
43. kutsub komisjoni üles tugevdama Euroopa kaubabörside pädevusi, et hoida ära toidukaupadega spekuleerimist ning teha tööd piisavate ELi meetmete rakendamise nimel, mis aitaksid vältida põllumajandussektori väliste kaupadega spekuleerimist põllumajandusfutuuride mõjutamise nimel;
44. kutsub komisjoni üles parandama põllumajandustoorme tuletisinstrumentide turgude järelevalvet ja üldist läbipaistvust ning suurendama finantsinstrumentide turgude direktiivi ja muude asjaomaste õigusaktide tulevase läbivaatamise raames börsiväliste tuletisinstrumentiga kauplemise läbipaistvust;
Iseregulatsioon
45. nõuab tungivalt, et nõukogu edendaks veelgi enam iseregulatsiooniga seotud algatusi ja võimalust asutada majandusriskidega toimetulekuks investeerimisfonde, et tugevdada põllumajandustootjate läbirääkimispositsiooni, eelkõige majandus- ja tootjaorganisatsioonide, valdkondlike organisatsioonide ja põllumajandustootjate kooperatiivide toetamise kaudu;
46. julgustab liikmesriike koostama toiduainete tarneahela heade kaubandustavade eeskirju, mis hõlmaksid ka kaebuste esitamise mehhanisme ja karistusi ebaausate tavade puhul; palub komisjonil esildada ühtsed eeskirjad, mida kohaldataks kogu ELis, et viia toiduainete tarneahelas valitsevad suhted uuesti tasakaalu; nõuab ka tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku niisuguse kogu ELi hõlmava mehhanismi kohaldamiseks, mis võimaldaks liikmesriikides vastavatel organitel jälgida turgu valitsevate jaemüüjate ja nende tarnijate vahelisi suhteid;
47. peab vajalikuks soodustada ahela erinevate lülide tihedamat integratsiooni tootmisharudevahelistes organisatsioonides ning vabatahtlike tüüplepingute väljatöötamist, et teatud juhtudel, eelkõige kergesti riknevate kaupade puhul, võiksid liikmesriigid nõuda lepingute sundtäitmist;
Säästvad toidusüsteemid, toidu kvaliteet
48. taunib asjaolu, et komisjon ei tõsta oma teatises tugevamalt esile põllumajanduse tähtsust toiduainete tarnimise ja toiduainetööstuse majanduslikus väärtusahelas; rõhutab seoseid madalate tootjahindade ja struktuurilise ületootmise vahel ning nende tagajärgi säästvusele, toidu kvaliteedile, loomade heaolule, põllumajandusalasele innovatsioonile ja tööhõivele ebasoodsates piirkondades;
49. palub komisjonil esitada ettepaneku vahendite vastuvõtmiseks põllumajandustootjate poolt hallatavate toiduainete tarneahelate, ebapiisava varuga ahelate ja põllumajandustootjate turgude toetamiseks ja edendamiseks, et luua otseside tarbijatega ja võimaldada põllumajandustootjatel saada õiglasem osa lõplikust müügihinnast vahendajate arvu ja vaheetappide vähendamise teel kogu protsessis;
50. nõuab tungivalt, et komisjon pööraks oma tegevuses erilist tähelepanu arengumaade olukorrale ega ohustaks kõnealuste kolmandate riikide omavarustatust toiduainetega;
51. kutsub komisjoni üles vaatama läbi ELi hügieeninõuded toodete kohalikul turul või kaugturul turustamise ja toodete kõlblikkusaja osas, detsentraliseerima ja lihtsustama sertifitseerimis- ja kontrollisüsteeme, edendama vahetuid suhteid tootjate ja tarbijate vahel ning toiduainete lühikesi tarneahelaid;
52. on seisukohal, et toiduainete tarneahelas riigihankelepingute sõlmimisel tuleks tagada tootjaorganisatsioonide, põllumajandustootjate kooperatiivide ja VKEde sooduskohtlemine; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema ettepanekuid sellekohaste meetmete kohta;
53. kinnitab, et põllumajandustoodete kvaliteeti käsitlevad ranged eeskirjad on olulised ja vajalikud; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika kohta ning kinnitab, et tuleb tingimata tagada importtoodete vastavus kõikidele kvaliteedi- ja tootmisnormidele, et vältida kõlvatut konkurentsi Euroopa toodetega;
54. tuletab meelde, et põllumajandustootjate sissetulekute stabiilsus määrab nende suutlikkuse investeerida rohelistesse tehnoloogiatesse, kliimamuutuse leevendamisse, taastuvatesse energiaallikatesse ja säästva põllumajanduse keskkonnakaitsemeetmetesse, ning et põllumajandustootjad peavad lisaks vastama ka kõrgetele keskkonnastandarditele, mis pealegi muudetakse 2013. aasta järgses ühises põllumajanduspoliitikas veelgi rangemaks;
55. peab oluliseks toiduainete tarneahela täiendavat ratsionaliseerimist ja korralduse parandamist, et vähendada keskkonnamõju, mida põhjustab toidu transportimine (toiduainete tarneahela pikkus), ja edendada kohalike toiduainete turustamist;
56. rõhutab, et põllumajandustoodete konserveerimis- ja pakendamisrajatistesse investeerimine võib olulisel määral aidata kaasa nende toodete õiglaste hindade tagamisele;
57. rõhutab vajadust tagada maapiirkondade majanduse säästev areng põllumajandustoodete töötlemise toetamise kaudu põllumajandusettevõtetes, samuti põllumajandusega mitteseotud tegevuse ergutamise kaudu, et suurendada töökohtade arvu ja toota lisatulu;
58. kutsub komisjoni üles toetama kohalikke ja piirkondlikke toiduainete turustamise algatusi ning neid ülemäärase reguleerimise ja bürokraatiaga mitte koormama, kuna need algatused kujutavad endast olulist panust põllumajandusettevõtete loodud lisandväärtusesse;
Isevarustamine, avalik toitlustamine ja toidujäätmed
59. palub, et komisjon pööraks ELi normide läbivaatamisel nõuetekohast tähelepanu ka kohaliku tasandi toiduainete tootjatele, näiteks nendele, kes on seotud elatuspõllumajandusel põhineva tootmisega;
60. palub komisjonil hinnata toitlustusteenuseid puudutavate riigihankemenetluste eeskirjade võimalikke muudatusi, et edendada säästvat põllumajandustootmist ja loomade heaolu ning arendada hooajalise ja kohaliku toidu tootmist;
61. on arvamusel, et riigihange, nt piimatoodete, puu- ja juurvilja eriprogrammide rakendamiseks koolides, peaks tagama väikeste kohalike tootjate ja kohalike tootjarühmade osalemise;
62. on arvamusel, et tuleks võtta meetmeid, et ergutada põllumajandustootjate poolt otse hallatavaid põllumajandusturge, tootjatele turuväljundite loomist, mis võimaldaks pakkuda tooteid otse tarbijatele, ning programmide väljatöötamist, et edendada toodete müüki kohalikel turgudel;
63. nõuab tungivalt, et komisjon analüüsiks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aruandes toiduainete tarneahelas toidu väga ulatuslikku raiskamist, mis enamikus liikmesriikides ulatub 30%ni toodetud toidust, ja võtaks meetmeid niisuguse kampaania abil, mille eesmärk oleks tõsta teadlikkust toiduainete olulisest väärtusest;
64. kinnitab vajadust töötada välja toiduabiprogrammid nende ELi kodanike jaoks, kes neid vajavad, nagu kõige ebasoodsamas olukorras olevad inimesed, eakad ja noored inimesed;
65. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
SELETUSKIRI
Ühise põllumajanduspoliitika üks peamine eesmärk oli ja on tagada õiglane tulu põllumajandustootjatele.
Kuid näib, et võrreldes tootlikkuse suurendamise ja Euroopa toiduainetööstuse ülemaailmse konkurentsivõimega seotud eesmärkidega ei ole põllumajandustootjatele õiglase tulu tagamine Euroopa Komisjoni päevakorra prioriteet.
Komisjon on Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitanud tõsistest probleemidest, mis takistavad Euroopa toiduainete tarneahela nõuetekohast toimimist.
Need probleemid on esile kerkinud toorme hinnakõikumiste tõttu põllumajanduses ja toiduainetööstuses.
Asjaomased probleemid näivad olevat tihedalt seotud koondumise suurenemisega töötleva tööstuse, hulgi- ja jaemüüjate ning selvehallide kettide sektoris, nende turujõu suurenemisega ning valitseva ostujõu kuritarvitamise juhtudega toiduainete tarneahelas.
Komisjon juhib lisaks tähelepanu mitmele ebaausale tavale lepingute sõlmimise, piiratud turulepääsu ja alusetute tasude puhul, mida kehtestatakse tootjatele toiduainete nimistusse kandmise eest jaemüügisektoris.
Peale selle tõstatatakse teatises küsimus selle kohta, miks kannatavad põllumajandustootjad peaaegu igas sektoris vähenevate tootjahindade tõttu, samal ajal kui tarbijate jaoks ostetavate lõpptoodete hinnad püsivad või tõusevad.
Asjaomase sektori kasumimarginaalide kohta on aga keeruline teavet saada.
Vastuseks nendele probleemidele teeb komisjon ettepaneku parandada hindade läbipaistvust kogu toiduainete tarneahela ulatuses, et suurendada konkurentsi ja võidelda seeläbi hinnakõikumiste vastu, ning parandada turupartnerite vahelist teabevahetust pakkumise ja nõudluse, hindade ja lepingute sõlmimise kohta.
Siiski on praegu liikmesriikides või ELi tasandil võimalik pääseda juurde väga vähestele andmetele hinna kujunemise kohta töötlemise, kaubanduse ja turustamise tasandil.
Käesolev raport sisaldab ettepanekuid, mis on kogutud töödokumendi põhjal, mille raportöör koostas, et kutsuda kõiki huvitatud sidusrühmi üles väljendama oma seisukohti põhilistes küsimustes, mis on seotud toiduainete tarneahela toimimise parandamise ja põllumajandustootjatele õiglaste tasude pakkumisega.
Resolutsiooni ettepanekusse on kaasatud mitmed asjaomased ettepanekud, et põhjalikumalt kajastada võimalikke lahendusi ning kutsuda komisjoni ja nõukogu üles viivitamatult tegutsema.
1.
Läbipaistvus
Komisjon teeb ettepaneku võtta meetmeid, et suurendada hindade läbipaistvust toiduainetööstuses.
Need hõlmavad peamiselt paremat läbipaistvust põllumajandustoorme tuletisinstrumentide turgudel, et kontrollida ülemäärast spekuleerimist ja hinnakõikumist põllumajandustoorme puhul.
Lisaks teeb komisjon ettepaneku luua Euroopa toiduainehindade jälgimise vahend ja kergesti juurdepääsetavad toiduainete jaehindade võrdlemise teenused.
Siiski ei hõlma need ettepanekud meetmeid, et suurendada läbipaistvust lisandväärtuse ja kasumimarginaalide jaotumise puhul toiduainete tarneahela eri sektorite vahel ja sektorite siseselt; teavet, mis avalikustab põllumajandustootjate tegelikud tootmiskulud vastandatuna hindadele, mida pakuvad ostjad, ning sellega seotud tagajärjed tootmisviiside, toidu kvaliteedi ja sektori ümberkorraldamise jaoks, negatiivse mõju keskkonnale ja võrreldavad välismõjud; ega teavet struktuurilise ületoodangu mõju kohta, mille on endaga toonud kaasa teatav tarnimise koguseid käsitlev poliitika ja sellega kaasnenud tootjahindade alanemine.
2.
Konkurents
Komisjon teeb ettepaneku meetmete kohta konkurentsi parandamiseks Euroopa toiduainete tarneahelas peamiselt toiduainetööstuse integreerimise tõhusamaks muutmise abil siseturul ja kaotades tarnimise territoriaalse piiramise, mis on vastuolus siseturu põhimõtetega.
Komisjon vaatab samuti läbi teatavad keskkonnanõuded ja päritolumärgiste kavad, mis võivad takistada piiriülest kaubandust, ja teeb ettepaneku peatada riiklike ja piirkondlike päritolumärgiste kavade väljatöötamine ning asendada need oma kvaliteedipoliitikas geograafiliste tähiste, turustusnormide ja sertifitseerimiskavade uue raamistikuga.
Raportöör taunib siiski asjaolu, et asjaomastes ettepanekutes ei arvestata järgmisega: territoriaalse jaotuse, suuruse, spetsialiseerituse taseme ja tööjõudluse mitmekesisus ning toiduainete tarneahelas tegutsevate väikeste, keskmise suurusega ja suurettevõtjate juurdepääs avaliku sektori toetusele; põllumajandustootjate äärmiselt ebavõrdne läbirääkimispositsioon võrreldes töötlejate ning hulgi- ja jaemüüjatega, mis on toonud endaga kaasa ostujõu kuritarvitamise ja konkurentsivastase käitumise; riiklike ja Euroopa konkurentsiametite vähene ambitsioonikus ja suutlikkus käsitleda neid ebakõlasid ja võtta asjakohaseid meetmeid; peaaegu kõigis liikmesriikides selvehallide kettide vahel toimuv hinnasõda.
3.
Põllumajanduse ja toiduainete tarneahela ümberstruktureerimine
Komisjon teeb ettepaneku meetmete kohta põllumajandussektori ja toiduainete tarneahela ümberkorraldamiseks ning põllumajandustootjate organisatsioonide loomise julgustamiseks.
Ühe näitena teeb komisjon ettepaneku keskenduda piimasektorile, ignoreerides märkimisväärset hulka tugevasti töödeldud toiduaineid, mis moodustavad majapidamiste tarbimisest enamiku.
Samuti kavandab komisjon uue kõrgetasemelise töörühma loomist, mille eesmärk oleks parandada põllumajandus- ja toiduainetööstuse, eriti VKEde konkurentsivõimet ning edendada kõnealuses sektoris innovatsiooni ja eksporti.
Need ettepanekud ei arvesta siiski järgmisega: põllumajandusstruktuuride mitmekesisus, põllumajandusettevõtete suurus ja nende vastavad seosed kohalike, piirkondlike, liikmesriigi või rahvusvaheliste turgudega; töötleva tööstuse mitmekesisus ja konkurentsivõime erinevad tasandid seoses turgude ja toiduainete tarneahelatega, millega nad on seotud; sõltumatute kohalike jaemüüjate ja turgude, kohalike toiduainete tarneahelate ja turu arengust mittesõltuvate osaelatuspõllumajandusel põhinevate toiduainete tarnesüsteemide mitmekesisus; maailmaturul kõige konkurentsivõimelisemateks tootjateks peetavate intensiivset põllumajandust viljelevate põllumajandustootjate suur sõltuvus välistest ja sageli imporditud sisenditest toiduainete tarneahelas; väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, jaemüüjate ja kaupluste kiire kadumine, eriti ebasoodsas olukorras olevates maapiirkondades; konflikt Euroopa konkurentsieeskirjade ja komisjoni väljendatud kavatsuse vahel parandada tootjaorganisatsioonide positsiooni läbirääkimistel, et võimaldada neil saavutada õiglane hind oma toodangu eest.
4.
Ostujõu ja lepinguosaliste kuritarvitamine
Komisjoni arvates on vaja meetmeid ebaõiglase lepingupraktika lõpetamiseks toiduainete tarneahela kõigi majandusosaliste vahel.
Komisjon rõhutab selliseid tavasid nagu hilised ja hilinenud maksed, lepingute ühepoolne muutmine, ettemaksed selvehallidesse sisenemiseks jne.
Siiski piirduvad ettepanekud meetmete võtmiseks selliste tavade vastu heade tavade vahetamisega, teadlikkuse tõstmise kampaaniatega ja vabatahtlike tüüplepingute ettevalmistamisega.
Pealegi ei hõlma ettepanekud järgmist: meetmed tavade vastu, millega kehtestatakse madalad tootjahinnad suurte nõudmiste tõttu mahtudele, negatiivsed kasumimarginaalid (erihinnad ühele ostjale); meetmed, millega määratakse kindlaks loetellu kandmise suurimad tasud, ja meetmed loetelust väljajätmisega ähvardamise vastu; meetmed tarnimise takistamise, alusetute pakendamis- ja turustamistasude, müügijärgsete allahindluste ja tagasiulatuvate maksete vältimiseks; meetmed põhjendamatute makseviivituste vastu, mida harrastatakse peaaegu kõigis jaemüügikettides, ja turustamistasude lisatasude vastu, mida nõutakse turutõrgetega seotud kulude katmiseks; meetmed, et täiendada tootjate ja tarbijate oskusteavet hindade kujunemise kohta toiduainete tarneahelas, ja meetmed, et kontrollida müüki komplektidena ning kokkuostu koondumist Euroopa tasandil.
5.
Kahjumiga edasimüük
Komisjon ei ole konkurentsivastaste tavade seas eraldi nimetanud kahjumiga edasimüügi tava, mis on kogu Euroopas väga laialt levinud.
Komisjon juhib siiski tähelepanu suurele hulgale kartellidele ja edasimüügihinna säilitamise juhtumitele; ühismüügile ja ühisostmise lepingutele (ostualliansid); seosmüügile ja müügile komplektidena ning jaemüüja kaubamärkide suurenevale kasutusele.
Siiski ei hõlma teatis järgmist: andmed või analüüs kahjumiga edasimüügi tavade kohta, mis koosnevad sellistest juhtumitest nagu pastatoodete kartell Itaalias või sarnastest juhtumitest Prantsusmaal, Saksamaal, Iirimaal ja uutes liikmesriikides; ettepanekud, milles võetakse arvesse eri liikmesriikide kogemusi riiklike õigusaktide kohaldamisel kahjumiga edasimüügi tavade vastu ning mis võiksid muuta kehtiva ELi konkurentsiõiguse nende tavade ennetamisel ja kaotamisel tõhusamaks.
Lisaks võiks Euroopa põllumajandustoodete hindade ja kasumi vaatluskeskuse töö aidata kindlaks määrata baashinna, millega kaetakse tootmiskulud ja tagatakse põllumajandustootjatele õiglane sissetulek.
See hind toimiks võrdlushinnana tootjaorganisatsioonide ja toiduainete tarneahela lõpus asuvate sektorite vahelistes läbirääkimistes, et vältida põllumajandustootjate poolt kahjumiga müüki.
6.
Toidu kvaliteedi parandamine ja säästvad toidusüsteemid
Peale selle ei ole teatises võetud arvesse hindade seotust põllumajandusettevõtte suuruse ja tootjahindadega; põllumajandustootjate erinevat sõltuvust välistest sisenditest (energia, sööt jne) ja põllumajandustootmise jätkusuutlikkust, võttes arvesse uusi väljakutseid, nagu kliimamuutus ja bioloogilise mitmekesisuse kadumine, nagu on märgitud ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisel ja ELi 2020. aasta majandusstrateegias; ELi hügieeninõuete asjakohasust toodete kohalikul turul või kaugturul turustamise ja toodete kõlblikkusaja puhul ning mitmesuguseid toidu kvaliteedi nõudeid, mis lähevad toiduohutusest kaugemale.
Toiduainete tarneahela toimimise parandamine peaks hõlmama järgmist: hügieenieeskirjade eristamine ja läbivaatamine; sertifitseerimis- ja kontrollisüsteemide detsentraliseerimine ja lihtsustamine; vahetute suhete edendamine tootjate ja tarbijate vahel ning toiduainete lühikeste tarneahelate edendamine, mille säästvusega seotud eelised on dokumenteeritud EÜ uurimisprojektides, ning tootjate ja tarbijate kaasamine kvaliteedi- ja õiglase kaubanduse kriteeriumide väljatöötamisse.
7.
Isevarustamine, riiklikud toiduainete tarneahelad, toitlustus ja toidujäätmed
Teatises ei võeta arvesse järgmisi tavasid:
– toiduainete tarneahelad, mis ei ole või on ainult osaliselt integreeritud turumajandusega, s.t elatus- või osaelatuspõllumajandusel põhinev tootmine, mis moodustab endiselt olulise osa toiduainetega varustamisest paljudes liikmesriikides, eriti puu- ja juurviljasektoris;
– riiklik ja eratoitlustamine (sealhulgas sööklad ja restoranid), kellel on oma erivajadused, hinnastruktuur ja konkurentsieeskirjad;
– keskkonnasäästlikkuse kriteeriumid toiduainete hangete puhul (toitlustusteenused) vahendina toidu kvaliteedi ja kohaliku majanduse arengu edendamiseks, vähendades samal ajal toiduainete tarneahela pikkust ja sõltuvust põllukemikaalidest;
– toiduainete tarneahelas esinevad väga suured toidukaod, mis enamikus liikmesriikides moodustavad kuni 30% toodetud ja turustatud toidust;
– niisuguse Euroopa toiduabi programmi suur mõju toiduainete tarneahelale, mis toidab 43 miljonit vaest inimest Euroopas ja mis tuleks läbi vaadata, et paremini siduda omavahel kohalikud toiduainete tootjad ja tarbijad.
8.
Spekuleerimine
Lõpetuseks nõuab raportöör piisavaid meetmeid toidukaupadega spekuleerimise vastu.
4.6.2010
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile
põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas
( 2009/2237(INI) )
Arvamuse koostaja:
Esther Herranz García
ETTEPANEKUD
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. tervitab Euroopa Komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatist „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” ( KOM(2009)0591 ), kuna selles tunnistatakse erinevate osalejate suurt ebavõrdsust, kuid ei pea teatises esitatud meetmeid piisavateks, et kõnealuseid probleeme lahendada;
2. peab kahetsusväärseks, et puudub korrelatsioon kõrgete tarbijahindade ja Euroopa põllumajandustootjatele makstavate hindade vahel, ning rõhutab vajadust saavutada lisandväärtuse õiglasem jaotamine ahela erinevate lülide vahel, alates ahelas põllumajandustootjatele eelnevatest esmastest sisenditurgudest kuni ahela lõpus olevate lõpptarbijateni;
3. nõuab laiemat arutelu, milles võetakse rohkem arvesse seost hinna ja kvaliteedi vahel, ning on seisukohal, et tarbijatele tuleks teavet anda näiteks tootjate veebisaitide või poodides olevate terminalide kaudu, muu hulgas kasvatus- ja viljelusmeetodite kohta;
4. nõuab üleeuroopalise strateegia käivitamist ahela nõrgemate lülide läbirääkimispositsiooni parandamiseks, eriti primaarsektoris; peab muu hulgas vajalikuks Euroopa konkurentsiõiguse muutmist ja riiklike konkurentsiametite tegevuseeskirjade ühtlustamist, võttes arvesse põllumajandussektori eripära;
5. märgib, et osalejate ebavõrdsus kujutab endast suurt takistust põllumajandustootmise jätkamisel Euroopa Liidus; rõhutab vajadust tugevdada ühenduse meetmeid, mis on suunatud erinevate tootmissektorite tarnete kontsentreerimisele, innustades looma tootjarühmasid eesmärgiga parandada nende läbirääkimispositsiooni võrreldes toiduainete tarneahela teiste lülidega;
6. nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, milliseid tagajärgi on liikmesriikides põhjustanud see, kui üks jaemüügiüksus hõlvab märkimisväärse turuosa; nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks hõlvatavale turuosale asjakohase ülempiiri seadmist;
7. nõuab, et toetataks riiklike süsteemide loomist ja toimimist, et jälgida hindade kujundamist ja muutumist jaemüügisektoris ning suurtes selvehallides;
8. nõuab, et koostataks nimekiri ebaausatest turutavadest, nagu kahjumiga müük või vahendustasu võtmine, ning keelataks nende järgimine Euroopa Liidus selgesõnaliselt; nõuab, et koostataks avalik nimekiri keeldu eiravatest ettevõtjatest ning kehtestataks karistuste süsteem;
9. taunib hindadega manipuleerimist ja kartellide moodustamist laiaulatuslikes turustussektorites ning nõuab, et võetaks kiireloomulisi meetmeid selliste tavade järgimise lõpetamiseks ja läbipaistvuse saavutamiseks toiduainete hinnakujundusprotsessis lõpptarbija vaatepunktist;
10. rõhutab eriti vajadust karmistada Euroopa õigusakte, mis käsitlevad tarnijatele tehtavate maksete hilinemist, nii riigiasutuste kui ka eraettevõtjatega sõlmitud lepingute puhul; nõuab samuti, et Euroopa tasandil võetaks meetmeid turustusettevõtjate ebaausate konkurentsitavade vältimiseks kaubamärkide turustamisel;
11. rõhutab, et on vaja edendada Euroopa põllumajandus- ja toiduainetööstuse lisandväärtuse suurendamist ning korraldada tarbijatele teavituskampaaniaid selle kohta, milliseid jõupingutusi on teinud põllumajandustootjad ja -tööstus seoses keskkonna, toiduohutuse ja loomade heaoluga;
12. märgib, et mõnes liikmesriigis on kasutusele võetud vabatahtlikud tegevusjuhised ja/või nimetatud ametisse toiduainete jaesektori ombudsman; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, milline on olnud liikmesriikide kogemus, pidades silmas eesmärki koostada üleeuroopalised tegevusjuhised ja nimetada ametisse toiduainete jaesektori ombudsman;
13. peab vajalikuks soodustada ahela erinevate lülide tihedamat integratsiooni tootmisharudevahelistes organisatsioonides, tegevusjuhiste koostamist ning vabatahtlike tüüplepingute väljatöötamist, võimalusega et teatud juhtudel, eelkõige kergesti riknevate kaupade puhul, võiksid liikmesriigid nõuda nende muutmist kohustuslikuks;
14. kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele vahekohtu mehhanismi, mis tagab lepinguliste kohustuste täitmise;
15. tuletab meelde, et põllumajandustootjate sissetulekute stabiilsus määrab nende suutlikkuse investeerida rohelistesse tehnoloogiatesse, kliimamuutuse leevendamisse, taastuvatesse energiaallikatesse ja säästva põllumajanduse keskkonnakaitsemeetmetesse, ning et põllumajandustootjad peavad lisaks vastama ka kõrgetele keskkonnastandarditele, mis pealegi muudetakse 2013. aasta järgses ühises põllumajanduspoliitikas veelgi rangemaks;
16. kutsub komisjoni üles täiustama Euroopa hindade jälgimise vahendit ning töötama välja kasutajasõbraliku, arusaadava ja mitmekeelse liidese, mis võimaldab tarbijatel ja sidusrühmadel võrrelda põhitoiduainete hindasid toiduainete tarneahela kõikides lülides nii ühes kindlas liikmesriigis kui ka erinevate liikmesriikide vahel;
17. peab oluliseks toiduainete tarneahela täiendavat ratsionaliseerimist ja korralduse parandamist, et vähendada keskkonnamõju, mida põhjustab toidu transportimine (toiduainete tarneahela pikkus), ja edendada kohalike toiduainete turustamist.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
2.6.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
54
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
János Áder, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Bairbre de Brún, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Julie Girling, Françoise Grossetête, Dan Jørgensen, Karin Kadenbach, Christa Klaß, Jo Leinen, Corinne Lepage, Peter Liese, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Pavel Poc, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Oreste Rossi, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Catherine Soullie, Salvatore Tatarella, Anja Weisgerber, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Christofer Fjellner, Gaston Franco, Esther Herranz García, Rovana Plumb, Bart Staes, Kathleen Van Brempt, Anna Záborská
7.6.2010
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile
põllumajandustootjate õiglase sissetuleku ja toiduainete tarneahela parema toimimise kohta Euroopas
( 2009/2237(INI) )
Arvamuse koostaja: Ashley Fox
ETTEPANEKUD
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. juhib tähelepanu kogu toiduainete tarneahelas valitsevale sisendituru esmaste osaliste, esmatootjate, töötlejate ja jaemüüjate vahelisele olulisele jõudude ebavõrdsusele, mida muu hulgas põhjustab tootjatepoolse koordineerimise vähene tõhusus ning erinev majandustegevuse ulatus, turuvõim ja asend tarneahelas; rõhutab, et tasakaalustatud kaubandussuhted parandavad toiduainete tarneahela toimimist ja soosivad kõiki majandustegevuses osalejaid, sealhulgas tarbijaid ja tootjaid;
2. palub liikmesriikidel, vajadusel koos vastavate siseriiklike asutustega, uurida sissetulekuid ja konkurentsivõimet toiduainete tarneahelas ning turgusid ja konkreetseid piiranguid igas tarneahela olulisemas lülis ning töötada välja ettepanekud tootjate huve esindavate organisatsioonide konsolideerimiseks, et parandada nimetatud organisatsioonide korraldust ja tõhusust kaubandusläbirääkimistel, toetada põllumajandustootjate koolitust strateegilise kavandamise valdkonnas ning ergutada neid investeerima tarneahela järgmistesse etappidesse, et saada kasu oma toodete lisandväärtusest;
3. kutsub komisjoni üles hõlmama toiduainete tarneahela probleeme käsitlevas analüüsis uute, toitlustamise kaasaegsetele vormidele spetsialiseerunud osaliste mõju, eelkõige ühistoitlustust; palub komisjonil määrata kindlaks nende uute osaliste turuosad kogu Euroopa Liidus ning uurida kõnealuste osaliste ja tarneahela traditsiooniliste osaliste turukäitumise erinevusi; palub komisjonil avaldada aruanne ja vajaduse korral kavandada meetmed, et soodustada kõnealuses valdkonnas Euroopa konkurentsieeskirjade ning heade lepinguliste ja kaubandustavade paremat järgimist;
4. on seisukohal, et täheldatav toiduainehindade asümmeetriline reageerimine toormehindade kõikumistele on märk ebavõrdsusest toiduainete tarneahelas, mis avaldab negatiivset mõju toiduainete tarneahelale näiteks seeläbi, et takistab tarbijatele madalamate hindade pakkumist; rõhutab, et tarneahela läbipaistvamaks muutmine on põhitegur konkurentsivõime edendamisel ja ahela hinnakõikumistele vastupanuvõimelisemaks muutmisel; rõhutab vajadust hõlbustada tootjate ja VKEde paremat juurdepääsu turgudele;
5. kutsub komisjoni üles tugevdama ELi vahendeid, et vähendada hinnakõikumist põllumajandus- ja toiduainete turul;
6. märgib, et toiduainete kõrgemad tarbijahinnad avaldavad survet leibkondade sissetulekutele, eelkõige kõige haavatavamatele leibkondadele, kes kulutavad märkimisväärselt suurema osa oma sissetulekust toidule; tunnistab tarneahela eri osaliste vahelise konkurentsi olulist rolli valiku ja madalamate hindade pakkumisel kõigile tarbijatele, eriti kõige haavatavamatele tarbijatele, ja rõhutab, et ükski toiduainete tarneahela reform ei tohi piirata konkurentsi ega kahjustada tarbijaid;
7. rõhutab, kui oluline on vaadata läbi ühise põllumajanduspoliitika Euroopa toiduabi programm enim puudust kannatavate inimeste jaoks, et toetada ELi kõige vaesemaid kodanikke toiduainete tarneahelas;
8. märgib, et teine tarbijaturgude tulemustabel näitab tarbijate rahulolu toiduainete jaemüüjate pakutavate teenustega, kuid toob esile rahulolematuse seoses toiduainete hindade võrreldavusega; avaldab rahulolu komisjoni avaldatud Euroopa toiduainehindade jälgimise vahendi esimese väljaande ja liikmesriikide sarnaste algatuste üle, et võimaldada kogu tarneahela ulatuses õiglast tulu, analüüsides kulusid, protsesse, lisandväärtust, koguseid, hindu ja kasumimarginaale kõigis toiduainete tarneahela lülides kooskõlas konkurentsiõiguse ja ärisaladuse kaitsega, et tagada tarbijate jaoks hindade läbipaistvus;
9. kutsub liikmesriike üles õiglaste hindade saavutamise huvides suurendama tootjate ja nende organisatsioonide haldussuutlikkust ja läbirääkimisjõudu toiduainete tarneahela teiste ettevõtjate suhtes ning soodustama organisatsioonide loomist, mis tugevdaks sidemeid erinevate sidusrühmade vahel tarneahela lülides tingimusel, et see ei takista ühtse turu nõuetekohast toimimist;
10. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma kogu toiduainete tarneahelas lepingulistele suhetele kindlamat alust, et lepinguosalistel oleks võimalik ühtse turu eeliseid täielikult ära kasutada, säilitades samas lepinguvabaduse, pakkudes vabatahtlikke heade lepinguliste tavade eeskirju (võimaluse korral Euroopa tasandil) ning tuvastades ja keelates ebaõiglased lepingulised tavad; rõhutab, et oluline on samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/35/EÜ (hilinenud maksetega võitlemise kohta äritehingute puhul) praegu käimasoleva läbivaatamise raames lühendada maksetähtaegu toiduainete tarneahelas; palub komisjonil koostada põllumajandus- ja toiduainetööstuses kasutamiseks vabatahtlikud kirjalikud tüüplepingud;
11. kiidab heaks komisjoni otsuse laiendada põllumajandus- ja toiduainetööstuse konkurentsivõimega tegeleva kõrgetasemelise töörühma volitusi ja liikmeskonda; palub komisjonil kutsuda osalema kõiki sidusrühmi, ka tarbijarühmi ning soovib, et foorumis oleksid eri tasandid, et edendada teabe jagamist ja hea tava kasutamist kogu Euroopa Liidus; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada selles valdkonnas välja Euroopa vabatahtlikud hea kaubandustava eeskirjad kõigile toiduainete tarneahela osalistele;
12. ergutab kõiki liikmesriike nimetama ametisse ombudsmane, kes oleksid vahekohtunikeks kõigi osalejate vahelistes vaidlustes, uuriksid kaebusi ning annaksid soovitusi, kuidas viia tegevust paremini kooskõlla õigusaktidega ja vabatahtlike hea tava eeskirjadega; ergutab riikide kõnealuseid ombudsmane vahetama häid tavasid ja kooskõlastama oma tegevust;
13. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kindlaks ebaõiglased kaubandustavad, mis kahjustavad siseturu toimimist, neid hindama ning vajadusel nendele reageerima ja nende vastu võitlema; rõhutab, et suurem teadlikkus lepingulistest õigustest aitab selliseid tavasid vältida; nõuab teabekampaaniat, mille abil teavitada kõiki toiduainete tarneahela osalisi ja eelkõige põllumajandustootjaid nii nende õigustest kui kõige sagedamini kasutatavatest ebaõiglaste lepinguliste tavade vormidest;
14. usub, et tarbija seisukohast on oluline omada juurdepääsu selgele märgistamisteabele, mis võimaldab teha kindlaks töötlemata toiduainete päritolu ja kohalikud ning traditsioonilised tooted, ning rõhutab, et märgistussüsteemid ei tohiks piirata kaupade vaba liikumist siseturul;
15. tunnistab jaemüüjate oma kaubamärkide olulist rolli konkurentsi tõhustamisel ja tarbijatele parema valiku ning madalamate hindade pakkumisel;
16. kutsub komisjoni üles viima läbi mõjuhinnangut kvaliteedi eramärgiste ja jaemüüjate eramärgiste parema õigusliku raamistiku eeliste kohta, et vältida märgiste liiga suurt arvu ja tagada tarbijatele suurem läbipaistvus ning tootjatele pääs turule;
17. kutsub liikmesriike üles vajadusel andma oma riiklikele konkurentsiametitele suurema tegevusvabaduse, luues selleks lihtsad mehhanismid tõendite kogumiseks konkurentsimoonutuste kohta, mis on põhjustatud ebaõiglaste lepingulistest tavadest;
18. kutsub konkurentsiameteid üles vajadusel uurima ja võtma meetmeid konkurentsivastaste tavade osas kõigi toiduainete tarneahela osaliste vahel;
19. kutsub komisjoni üles selgitama toiduainete tarneahelas tegutsevatele avaliku sektori ostjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta
ELT L 134, 30.4.2004, lk 114. ) keskkonnaalaste ja sotsiaalsete kriteeriumide kohaldamist ja täiendama neid innovatsiooni soodustavate kriteeriumidega, eelkõige selleks, et toetada: a) tootjate suhtes õiglast kaubandust ja kohalikke tooteid, b) jätkusuutlikku Euroopa põllumajandust, c) majanduslikult kõige soodsama, mitte kõige odavama pakkumise valimist, d) tagasipöördumist innovaatiliste investeeringute juurde Euroopa põllumajandusettevõtetes; kutsub komisjoni üles lisama kõnealused ettepanekud õiguslikku raamistikku käsitlevasse tõlgendavasse teatisesse, et aidata tellijatel võtta paremini arvesse innovatsiooni edendamise, säästva arengu ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse eesmärke;
20. kutsub komisjoni üles tegema suuremaid jõupingutusi, et vältida Euroopa põllumajandus- ja toiduainetesektori VKEde diskrimineerimist rahvusvahelistel turgudel; kutsub eelkõige komisjoni üles pakkuma välja meetme, mis võimaldab Euroopa Liidu tellijatel riigihankelepingute sõlmimisel hõlbustada VKEde juurdepääsu toiduainete tarneahelale avalike lepingute nende meetmete eeskujul, mida juba kohaldavad Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepingu teatavad pooled.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
3.6.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
36
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Pablo Arias Echeverría, Lara Comi, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Kurt Lechner, Toine Manders, Hans-Peter Mayer, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Catherine Stihler, Róża Gräfin von Thun und Hohenstein, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Ashley Fox, Anna Hedh, Constance Le Grip, George Lyon, Emma McClarkin, Morten Messerschmidt, María Muñiz De Urquiza, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Wim van de Camp
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
28.6.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
32
4
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
John Stuart Agnew, Liam Aylward, Christophe Béchu, José Bové, Luis Manuel Capoulas Santos, Michel Dantin, Albert Deß, Diane Dodds, Hynek Fajmon, Iratxe García Pérez, Béla Glattfelder, Martin Häusling, Esther Herranz García, Peter Jahr, Elisabeth Jeggle, Jarosław Kalinowski, Elisabeth Köstinger, Giovanni La Via, Stéphane Le Foll, Miguel Angel Martínez Martínez, Gabriel Mato Adrover, James Nicholson, Rareş-Lucian Niculescu, Wojciech Michał Olejniczak, Georgios Papastamkos, Marit Paulsen, Britta Reimers, Ulrike Rodust, Alfreds Rubiks, Giancarlo Scottà, Czesław Adam Siekierski, Sergio Paolo Francesco Silvestris, Marc Tarabella
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Luís Paulo Alves, Spyros Danellis, Bas Eickhout, Jill Evans, Marian Harkin, Sandra Kalniete, Astrid Lulling, Maria do Céu Patrão Neves, Christel Schaldemose, Robert Sturdy, Milan Zver
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Tadeusz Cymański
