P6_TA(2007)0368
Püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste püsiv tasakaal
A6-0297/2007
Euroopa Parlamendi 5. septembri 2007. aasta resolutsioon liikmesriikide 2005. aasta jõupingutuste kohta püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste püsiva tasakaalu saavutamiseks ( 2007/2108(INI) )
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse komisjoni aastaaruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile liikmesriikide 2005. aasta jõupingutuste kohta püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste püsiva tasakaalu saavutamiseks ( KOM(2006)0872 );
–
võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.
;
–
võttes arvesse komisjoni 12. augusti 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1438/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 III peatükis määratletud ühenduse laevastikupoliitika rakenduseeskirjad ELT L 204, 13.8.2003, lk 21.
;
–
võttes arvesse nõukogu määruse ettepanekut kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ( KOM(2007)0196 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile soovimatu kaaspüügi vähendamise ja saagi vette tagasi laskmise likvideerimise poliitika kohta Euroopa kalanduses ( KOM(2007)0136 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist kalanduse õigustepõhiste juhtimissüsteemide kohta ( KOM(2007)0073 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile püügivõimsuse ja -koormuse näitajate parandamise kohta ühise kalanduspoliitika raames ( KOM(2007)0039 );
–
võttes arvesse 26. augustist 4. septembrini 2002. aastal Johannesburgis toimunud maailma säästva arengu tippkohtumise lõppdeklaratsiooni;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
–
võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ( A6-0297/2007 ),
A.
arvestades, et ühise kalanduspoliitika üks keskne element peab olema mere elusressursside kaitse ja nende kasutamine säästva arengu põhimõttest lähtudes;
B.
arvestades, et kalavarude jätkusuutlikkus on oluline kalandustegevuse ja kalatööstuse elujõulisuse pikaajaliseks tagamiseks;
C.
arvestades, et alates 1980. aastate algusest on kalavarude elujõulisuse seisukohast pidevat muret tekitanud ühenduse laevastiku liiga suur võimsus võrreldes olemasolevate kalavarudega;
D.
arvestades, et maailma säästva arengu tippkohtumise lõppdeklaratsioonis nähakse ette ökosüsteemipõhine lähenemine kalavarude kasutamisele, tehakse ettepanek loobuda hävitavatest kalastusviisidest ning nõutakse varude kasutamisel ettevaatuspõhimõtte kohaldamist;
E.
arvestades, et tippkohtumisel seati eesmärgiks ammenduma hakkavate liikide varude taastamine aastaks 2015 ning seda nii, et selleks ajaks oleksid kõigi kalavarude püügimahud vastavuses maksimaalse püsiva juurdekasvuga;
F.
arvestades, et viimastel aastatel on Euroopa Liit kiitnud heaks mitmeid ülepüütud varude (merluus, tursk, merikeel, angerjas, langust) taastamise ja majandamise plaane ning et tõenäoliselt tuleks tulevikus sinna lisada ka muud kaubanduslikud liigid;
G.
arvestades, et vaatamata edusammudele, mida on tehtud alates 1983. aastast, mil koostati esimene kalalaevastiku mitmeaastane arendusprogramm, mille eesmärk oli vähendada laevastiku püügivõimsust ja kohandada see olemasolevate varudega, ei ole võetud arvesse liikmesriikide laevastike ja kalandustööstuste eripära, ning et mõned liikmesriigid ei ole seda eesmärki saavutanud ja osad on oma püügikoormust isegi suurendanud;
H.
arvestades vajadust edendada seoses teadusuuringutega kalanduse valdkonnas keskkonnasõbralikke kalastusmeetodeid püügivahendite täiustamise, suurema selektiivsuse ja mere ökosüsteeme hävitavate püügivahendite keelustamise abil;
I.
arvestades, et isegi pärast mitme aasta möödumist ei ole liikmesriikide esitatavad andmed ikka veel ühesugused, mis muudab laevastiku võrdleva hindamise keeruliseks, kui mitte võimatuks;
J.
arvestades, et mitmed liikmesriigid on märkimisväärselt hilinenud laevaregistrit puudutavate andmete saatmisega ja mõni liikmesriik ei ole saatnud andmeid ühenduse õiguses kehtestatud tähtaja jooksul;
K.
arvestades, et ettevaatuse ja säästva arengu põhimõtetest lähtuv varude hea majandamine eeldab olemasolevate kontrollimehhanismide tugevdamist selliselt, et laeva lipuriik ja laevade tegutsemise koha rannikuriik saaksid igal ajal teavet laevade asukoha ja käimasolevate kalastustegevuste kohta;
L.
arvestades, et dialoog ja kalandussektori osalemine kõigis meetmetes, mis puudutavad tasakaalu saavutamist laevastike ja varude olukorra vahel, on vältimatud tingimused nende meetmete tõhusaks elluviimiseks;
M.
arvestades, et kalurid ja neid esindavad ühendused tuleks kaasata merekeskkonna kaitsmise ja kalavarude taastamise meetmete määratlemisse;
N.
arvestades, et kalandussektoris esinevate erinevate huvide (keskkond, looduskaitse, erinevates tööstusharudes, sealhulgas tootmise, ümbertöötlemise ja vesiviljeluse alal töötavad inimesed) vahelisteks tõhusateks koostöö- ja dialoogiorganiteks on piirkondlikud nõuandekomisjonid, juhul kui on olemas tihe seos nende poolt analüüsitava geograafilise ala ja probleemide vahel;
O.
arvestades, et Euroopa Liidu saartel ja äärepoolseimates piirkondades on kalatööstusel spetsiifilised probleemid, mida iseloomustavad mereelupaigad, mille olemus väärib erilist kaitsekorraldust, ja väikesemahulise rannikupüügilaevastiku olemasolu, mis tegutseb mandrilava vormist ja kalavarude avamerel paiknemisest tulenevalt raskes keskkonnas, mis nõuab laevade ja kalastustegevuse turvalisuse tagamiseks erilisi tingimusi,
1.
õnnitleb komisjoni seoses tema iga-aastase raportiga liikmesriikide 2005. aasta jõupingutuste kohta püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste püsiva tasakaalu saavutamiseks, kuna vaatamata raskustele, mis tulenevad liikmesriikide esitatud andmete ebaühtlusest, antakse raportis liikmesriikide laevastikest ülevaade, mis võimaldab nende arengut analüüsida;
2.
kordab merekeskkonna ja kalavarude taastamise kaitset käsitleva laiema lähenemisviisi vajadust, eelkõige kaaludes ja uurides teatud tegureid, mis avaldavad märkimisväärset mõju merekeskkonnale ja kalavarude olukorrale, nagu ranniku ja avamere saastatus, tööstuse ja põllumajanduse heitveed, avamere süvendamine ja meretransport, et täiendada praeguseid haldusmeetodeid; peab ühenduse algatust selles valdkonnas esmatähtsaks;
3.
võtab teadmiseks, et toimunud on laevastiku mahu ja võimsuse üldine järkjärguline vähenemine (ligikaudu 2% aastas), kuid varude püügimahud ei ole samas vähenenud, sest kalastustehnika areng neutraliseerib või ületab sellest tagasihoidlikust vähenemisest tulenevaid võimalusi seoses saagikuse ja püügikoormusega;
4.
leiab, et on vastuvõetamatu, et liikmesriigid ei täida oma kohustust koguda ja edastada andmeid oma püügivõimsuse kalavarude olukorraga kohandamise kohta, ning palub komisjonil sellist mittetäitmist käsitleda tõsise rikkumisena ja selle eest vastava karistuse määrata, nagu see toimub kalurite kohustustega püügiandmete esitamise osas;
5.
rõhutab, et liikmesriikide laevastike kohandamine olemasolevate kalavarudega peab võtma arvesse juba saavutatud püügivõimsuse vähendamist ja eriti seda, mil määral järgitakse mitmeaastasi programme;
6.
tuletab meelde, et kõik liikmesriikide laevastike kohandamise ja kalavarude taastamise meetmed tuleb võtta vastu koostöös kaluritega ja need peavad põhinema kalavarude teaduslikul uurimisel;
7.
nõuab tungivalt, et komisjon esitaks viivitamata suunised, mis tagavad liikmesriikide esitatavate andmete ühetaolisuse, et need andmed võimaldaksid liikmesriikide laevastike arengu võrdlevat analüüsimist ning et neist nähtuks iga liikmesriigi andmed selle riigi rannikuvetes tegutsevate laevade püütud saagi kohta;
8.
juhib tähelepanu asjaolule, et arvestades tegelikku olukorda ja jätkuvat ülepüüki, tasuks üle vaadata praeguste ühenduse laevastiku kalastusvõimalustega kohandamise skeemide kasulikkus, jättes võimaluse lisada ühenduse kalavarude kaitse ja majandamise poliitikasse muid tõhusamaid süsteeme, mis võiksid ise tuua kaasa isegi suurema püügivõimsuste vähenemise kui ühenduse õigusaktidega ette nähtud süsteemid;
9.
palub komisjonil võtta vastu algatused, mis puudutavad võimalikku üleminekut laevade tonnaaži ja võimsuse piiramisel põhinevalt laevastike korralduselt sellisele korrale, mis võimaldab kontrollida püügikoormust geograafilisest püügipiirkonnast lähtuva majandamise ning varude säästlikku majandamist võimaldavate asjakohaste tehniliste meetmete kasutamise abil;
10.
palub komisjonil esitada Euroopa Liidus väikesemahulise ranna- ja rannalähedase püügi laevade turvalisuse parandamise kohta ettepanekud, mille eesmärk on mootorite mahu ja võimsuse suurendamine ja laevade renoveerimine hügieenitingimuste ja ohutuse parandamiseks pardal, ilma et sellega kaasneks püügikoormuse suurenemine;
11.
palub komisjonil esitada ettepaneku Euroopa Liidu äärepoolseimate alade jaoks eraldi piirkondliku nõuandekomisjoni loomiseks;
12.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
