ELi jõu kasutamine väljaspool liidu piire
Julgeolek ja kaitse
2006-03-06 - 19:15
Euroopa Liidu lipp
Kas EL saadab oma sõdurid Kongo Demokraatlikkusse Vabariiki?
Otsus selle kohta tehakse peatselt.
Tegemist ei oleks esimese sellelaadse Euroopa missiooniga, sest Euroopa on lähiminevikus varemgi oma piiridest väljaspool sõjaliselt sekkunud.
Milline on ELi jõukasutamise õigustus?
Millised on sekkumise tingimused?
Milline on siin parlamendi roll?
Need on küsimused, mis tõstatati parlamendi kaitse ja julgeoleku allkomisjoni poolt korraldatud avalikul kuulamisel.
Euroopa Liidul on olnud ühine julgeolekupoliitika (EÜJP) alates 1992. aastast, ning alates 1999. aastast on ELil ka julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP).
Seega on ELil poliitikad, kuid sisuliselt on ikka veel puudu ühine kaitsevõime.
Kuid tänu sellele, et ollakse maailma majandusjõud ning poliitiline üksus, on EL maailmaareenil ka tähtis tegija koos huvide, väärtuste ja seisukohtadega, mida kaitsta.
Siiski puudusid kuni viimase ajani selleks vahendid.
Sõda endises Jugoslaavias 1990. aastatel oli see, mis tõi kaasa karmi tõdemuse, et EL oli võimetu sellelaadsetele konfliktidele adekvaatselt reageerima.
Seetõttu otsustasid liikmesriigid 1999. aasta Helsinki tippnõupidamisel luua “reaalsete sõjajõudude poolt toetatava sõltumatu tegutsemisjõu.”
Kuid eesmärki suuta positsioonidele seada kuni 60 000-liikmelist sõjaväelist isikkoosseisu ei ole saavutatud.
Hetkel sekkub EL väljaspool oma piire “lahingugruppide” nimel all tuntud üksuste abil, mis koosnevad 30 kuni 1500 isikust.
Alates 2003. aastast on EJKPd rakendatud nii tsiviil- kui sõjaväeliste kriiside puhul.
Nõnda on EL suutnud erineval moel vahele astuda Bosnia-Hertsegoviinas, Makedoonias, Kongos, Gruusias, Sudaanis, Iraagis, Indoneesias, Palestiinas ja Gazas ning Ukraina ja Moldova piiril.
Põhjused
ELi majandusliku ja poliitilise kaalu kasvuga rahvusvahelisel areenil kasvavad ka tema kohustused ning jõu kasutamine on mõnikord nende kohustuste rakendamisel hädavajalik.
Nagu ütles suursaadik Franz Cede, kõneldes Austria ELi eesistumise nimel 23. veebruari parlamendiistungil, peab ELi tegevus vastama ÜRO hartale.
Kuigi harta keelab põhimõtteliselt jõu kasutamise, võib see kollektiivse kaitse ja enesekaitse korral olla õigustatud.
EL võib läbi viia ka nn.
Petersbergi missioone (evakueerimine ja humanitaarmissioonid, rahuvalvemissioonid ning lahingumissioonid rahu taastamiseks).
Kuid ennetamise ja sekkumise vahel ei ole tihti kerge selget vahet teha.
Nagu märkis Stefano Silvestri (Rooma Rahvusvaheliste Suhete Instituudi president), sõltuvad kõik kriisijuhtimise meetmed sellest, kuidas kriis areneb.
Tema arvates on “mõte oodata, kuni kriis puhkeb enesehävituslik, viies sagedasema, kehvemini juhitud ning ebaefektiivsema jõukasutamiseni.” „Kasvav“ lähenemine rakendatavate meetmete osas (tsiviil- ja militaarsanktsioonid ning sekkumine) on loomulik, sest see vastab konflikti erinevatele etappidele.
Johannes M. Becker Konfliktiuuringute Keskusest ütles, et enamikel juhtudel on just ennetuse põhjustel vaja keskenduda pigem arengule ning sotsiaalsetele teemadele kui jõu kasutamisele, sest “80% sõdadest ei teki etnilistest või religioossetest erinevustest vaid globaalsest ebavõrdsusest rikkuste jaotumisel ".
Raamistik ja mandaat
ELi nimel läbi viidud sekkumised ei ole loomult riigiülesed, vaid lähtuvad nõukogu otsusest.
Belgia Kuningliku Sõjaväeakadeemia professor André Dumoulin juhtis tähelepanu sellele, et sekkumise tegelik õiguspärasus lähtub alati rahvusriigist.
Mitmed kõnelejad jõudsid järeldusele, et järgides küll ÜRO harta põhimõtteid, ei oota liikmestriigid alati enne sekkumist ära ÜRO resolutsiooni.
Antud teemal tõi Pariisis asuva ELi Julgeoleku-uuringute Instituudi teadlane Martin Ortega välja erinevuse sekkumise õiguspärasuse ja õigustatuse vahel.
Stefano Sannino Euroopa Komisjonist märkis, et tegevus võib olla õigustatud ka siis, kui selle õiguslik seisund on ebaselge.
Mitmel korral kerkis üles ka tundlik teema, mis puudutab Euroopa tulevaste kaitsejõudude kooseksisteerimist Atlandi alliansiga.
Poola Rahvusvaheliste Suhete Instituudi direktor Roman Kuzniar näiteks välistas mõtte, et NATO ning EL võiksid koos tegutseda.
NATOs on määravaks mõjuks USA, ning selle kultuurilised, struktuurilised ja võimuerinevused ELiga oleks liiga suured, et loota üksmeelt kahe partneri seisukohtades.
NATO esindaja Jamie Shea aga märkis sellele vastuseks, et ” me ei ole Dr Jekyll ja Mr Hyde – EL ning NATO teevad koostööd ka tsiviiltasemel ning me võime seda suurepäraselt jätkata" .
Demokraatlik juhtimine
Kohtumisel kõnelenud parlamendiliikmed tõstatasid ka sekkumiste demokraatliku kontrolli teema.
Saksa kristlik demokraat Karl von Wogau, kes juhib julgeoleku- ja kaitse allkomisjoni, kritiseeris praegust asjade seisu, märkides, et parlamendi roll vägede saatmise üle otsustamises ning ELi missioonide järelevalves ei vasta mingilgi moel rahvusriigile omastele demokraatlikele normidele.
20060306STO05772 Parlamendiliikmed arutavad jõu kasutamist rahvusvahelistes suhetes Euroopa Julgeolekustrateegia ülevaade (Detsember 2003) (prantsuskeelne) Euroopa Kaitseagentuuri veebileht (ingliskeelne) Euroopa Parlamendi välisasjade komisjoni veebileht Euroopa Parlamendi julgeoleku ja kaitse allkomisjoni veebileht Euroopa Liidu välissuhted: tegija maailmaareenil
ET
1
PHOTO
20050818PHT00048.jpg
ET
3
LINK
http://ue.eu.int/uedocs/cmsUpload/031208ESSIIFR.pdf
ET
4
LINK
http://www.eda.europa.eu/
ET
5
LINK
/activities/expert/committees/presentation.do;jsessionid=0D416C040F829E206D312801C03505E8.node2?committee=1232&language=ET
ET
6
LINK
/activities/expert/committees/presentation.do;jsessionid=9DD0865F1089031A1EC165B8E7D8179B.node2?committee=1301&language=ET
ET
7
LINK
http://ec.europa.eu/publications/booklets/move/47/index_et.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060220IPR05419 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
