Päevakokkuvõte : 01-12-2004
Toimetaja: Elina Viilup Tel.
31 056
Sekretariaat:
Toimetuse töö lõpp: 17:40
Parlamendimenetluste koodid
A seeria
Raportid ja soovitused
B seeria
Resolutsioonid ja suulised küsimused
C seeria
Teiste institutsioonide dokumendid
*
Konsultatiivmenetlus
**I
Koostöömenetlus (1. lugemine)
**II
Koostöömenetlus (2. lugemine)
***
Nõusolekumenetlus
***I
Kaasotsustusmenetlus (1. lugemine)
***II
Kaasotsustusmenetlus (2. lugemine)
***III
Kaasotsustusmenetlus (3. lugemine)
L ü hendid
- Poliitilised fraktsioonid: vt järgmist lehekülge
BE
Belgia
IT
Itaalia
PL
Poola
CZ
Tšehhi Vabariik
CY
Küpros
PT
Portugal
DK
Taani
LV
Läti
SI
Sloveenia
DE
Saksamaa
LT
Leedu
SK
Slovakkia
EE
Eesti
LU
Luksemburg
FI
Soome
EL
Kreeka
HU
Ungari
SE
Rootsi
ES
Hispaania
MT
Malta
UK
Suurbritannia
FR
Prantsusmaa
NL
Holland
IE
Iirimaa
AT
Austria
Poliitilised fraktsioonid Seisuga : 01.12.2004
EPP-ED
PES
ALDE
Greens / EFA
EUL / NGL
IND / DEM
UEN
Non-attached
Total
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
6
77
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
11
2
78
Total
268
200
88
42
41
37
27
28
731
Fraktsioonid
EPP-ED
Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon
PES
Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon
ALDE
Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon
EUL / NGL
Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/ Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon
Greens/ EFA
Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon
UEN
fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest
IND / DEM
fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia
NI
fraktsioonidega mitteühinenud saadikud
EP töökord
Euroopa Parlamendi täiskogu kohtub täna ja homme Brüsselis lisaistungjärguks
01.12.2004
Täna on tähtsamate teemadena päevakorras:
- Debatt nõukogu ja komisjoniga Ukraina olukorra üle; - Nõukogu ja komisjoni avaldused EL-Venemaa tippkohtumise tulemuste kohta; - Debatt biomeetriliste tunnustega passide üle.
Parandustega vastu võetud päevakorra leiate Euroopa Parlamendi kodulehekülje aadressil http://www2.europarl.eu.int/sce/server/internet/latest_news/sce_latest_news_01.jsp?open_level=0 .
Ukraina delegatsioon Euroopa Parlamendi president Josep BORRELL teavitas täiskogu istungjärgu avamisel otsusest saata täna õhtul Ukrainasse kümneliikmeline delegatsioon, mida juhivad väliskomisjoni esimees Elmar BROK (EPP/DE, DE) ja Euroopa Parlamendi asepresident Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI (EPP/ED, PL).
Delegatsiooni koosseisu kuulub ka eestlasest parlamendi väliskomisjoni aseesimees Toomas Hendrik ILVES (PES, EE).
Delegatsioon kohtub neljapäeval ja reedel (2.-3.12) Ukraina parlamendi spiikeri hr Volodõmõr Lõtvõniga ja Ukraina välisministri Konstantin Grištšenkoga.
Päevakorras on ka võimalikud kohtumised presidendikaadi Viktor Juštšenko ja Ukraina presidendi Leonid Kutšmaga.
Välissuhted
Parlament toetab demokraatiat ja õigusriiki Ukrainas
Nõukogu ja Euroopa Komisjoni avaldused - olukord Ukrainas
01.12.2004
Valdavalt oranži riietunud Euroopa Parlamendi saadikud avaldasid tänases debatis Hollandi eesistumise esindaja Hollandi Euroopa asjade ministri Atzo NICOLAÏ ja Euroopa Komisjoni välissuhete voliniku Benita FERRERO-WALDNER iga toetust demokraatlikele arengutele Ukrainas.
Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni esindaja avaldustele järgnes ülddebatt saadikutega, kus võtsid sõna ka eesti saadikud Toomas Hendrik ILVES (PES) ja Tunne-Väldo KELAM (EPP/ED).
Fraktsioonide koostatud ühist resolutsiooniprojekti olukorra kohta Ukrainas hääletab parlament homme 13.00 Eesti aja järgi.
Hollandi eesistuja esindaja Atzo Nicolaï sõnas, et Ukrainas toimunud presidendivalimised ei olnud vabad ja õiglased ning ei vastanud Ukraina rahva soovile.
Ta kinnitas, et Euroopa Liit ei ole Ukraina valimistel olnud kõrvalseisjaks ning viitas liidu sammudele alates enne valimisi tehtud telefonikõnedest, kus Ukraina võime demokraatlikke valimisi korraldama üles kutsuti, hiljutise vahendusmissioonini, mille koosseisus sõitsid kriisi lahendama Euroopa Liidu välispoliitika esindaja Javier Solana ning Poola ja Leedu presidendid Aleksander Kwasniewski ja Valdas Adamkus.
Nõukogu esindaja teatas, et lõhe Ukraina ühiskonnas aitab ületada vaid lahendus, mis on kooskõlas nii Ukraina kui ka rahvusvahelise seadusandlusega.
Ta lisas, et kuna kõiki kaebusi ei ole võimalik kõigile rahuldavalt lahendada, on võimalikuks lahenduseks uus valimisvoor.
Euroopa Liidu seisukoht ei ole tema sõnul toetada üht või teist kandidaati, vaid valimised peavad olema demokraatlikud ning kõigil kandidaatidel võrdsed võimalused.
Eesistuja esindaja lisas, et mõistab Euroopa Parlamendi kõhklusi naabrusopoliitika tegevuskava arutamiseks Ukrainaga ning lubas, et nõukogu kaalub poliitikat edasiste arengute valguses.
Benita FERRERO-WALDNER lisas, et ka komisjon ei saa tunnustada valimistulemusi ning viitas Ukraina parlamendi resolutsioonile, mis väljendas seda seisukohta suure häälteenamusega.
Ta sõnas, et Ukraina rahval peab olema võimalus vabalt otsustada Ukraina tuleviku üle.
Volinik kinnitas, et Euroopa Liit on eelnevatel aastatel piisavalt teinud demokraatia edendamiseks Ukrainas ning sõnas, et soovib dialoogi Euroopa naabruspoliitika raames süvendada.
Ta teavitas saadikuid, et täna hommikul komisjoni istungil arutlusel olnud Ukraina tegevuskava on ka järgmisel istungil päevakorras, mil tehakse ka otsus.
Komisjoni esindaja kinnitas, et niipea kui Ukrainas on langenud otsus valimisi korrata, toetab Euroopa Liit oma vahenditega valimiste korralikku läbiviimist.
Euroopa Parlamendi fraktsioonide esindajad avaldasid ühiselt toetust demokraatiale ja õigusriigile Ukrainas.
Ühiselt leiti, et Kiievis toimunud sündmused on demokraatia jaoks heaks sõnumiks ning kinnitati, et toetatakse demokraatiat, mitte ühte või teist presidendikandidaati.
Saadikud leidsid, et valimistulemusi ei saa tunnustada ning avaldasid lootust, et sündmused kulgevad rahumeelselt.
Ukraina võime kutsusid saadikud üles valimistulemusi tühistama ning uusi valimisi korraldama.
Euroopa Liit peaks aga saadikute arvates omaltpoolt kõik selleks tegema, et tagataks uute valimiste vaba iseloom.
Ka paluti komisjonil ja nõukogul kiirendada naabruspoliitika elluviimist ja kodanikuühiskonna arengut, juhul kui Ukraina otsustab astuda samme demokraatia suunas.
Sotsiaaldemokraat Toomas Hendrik Ilves tõi debatti uute Euroopa Liidu liikmesriikide vaatenurga, kes on ise demokraatlikule riigikorrale üleminekut kogenud.
Ta sõnas, et "uued liikmed tunnetavad teravalt, nii negatiivselt kui positiivselt, Ukraina sündmusi", lisades, et "nii nagu Euroopa Liidule aluse pannud liikmesriigid mäletavad liidu loomiseni viinud kogemusi, mäletame meie seda, mis meiega tehti ja miks me aastakümneid liiduga ühineda ei saanud".
Ukraina sündmused on tema sõnul uutele liikmesriikidele tuttavad ning seetõttu ei tohiks nende arusaamist ja kogemusel põhinevat arusaama arvestamata jätta.
Siinkohal viitas ta Lääne poliitikutele, kes kutsusid ettevaatusele Solidarnosc i osas, kuna see võiks Brežnevit ärritada ning neile, kes väitsid, et Balti riigid ei peaks sõltumatust taotlema, kuna see võiks ohustada Gorbatšovi.
Euroopa peaks eestlase arvates võtma seisukoha valimiste manipuleerimise vastu ja ukrainlaste õiguse poolt protesteerida demokraatlike põhimõtete rikkumise vastu.
"Me ei tohi vaadata, kuidas lääne-eurooplased proovivad näidata sündmusi Ukrainas kui üht paljudest vastuoludest, mis ei tohiks olla takistuseks sellistele tähtsatele küsimustele nagu investeeringud Vene turule", kinnitas saadik.
Euroopa Rahvapartei ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni liige Tunne Kelam sõnas, et teda julgustavad need selged järeldused, mida nõukogu ja komisjon on teinud.
Euroopa Nõukogu endise Ukraina raportöörina kinnitas ta, et "praegu ei ole Ukrainas toimunud midagi uut ja kõik on toimunud ka varem".
Siinkohal nimetas ta valimispettusi, ajakirjandusvabaduse ja inimõiguste rikkumisi.
Ta avaldas kahetsust, et rikkumisi ei ole minevikus tõsiselt võetud.
Eestlase sõnul on juhtunud vastupidine - on püütud post-kommunistlikke juhte heade liitlastena säilitada ning see on toonud kaasa "olukorra dramaatilise halvenemise".
"Ukraina rahvas on meile andnud õpetunni", kinnitas Kelam.
Ta kutsus parlamenti üles mitte provotseerima ja asuma kellegi poolele, sest ainult "Ukraina rahva ainuõigus on pooli valida".
Euroopa ei tohiks jätta muljet, et soovib oma huvisfääri laiendada Vene huvide arvel, kuna "tegemist on külma sõja retoorikaga".
Venemaa ja Ukraina on tema sõnul kinnitanud oma pühendumust demokraatiale ja õigusriigile, kuid riikide juhid ei ole lubadustest kinni pidanud.
Ukraina resolutsiooni projekti leiate Euroopa Parlamendi koduleheküljelt .
