Põhjavee kaitse reostuse eest
Keskkond
2006-06-13 - 16:05
Parlament võttis teisel lugemisel vastu Christa KLAßi (EPP-ED, DE) raporti, milles rõhutatakse, et põhjavett on vaja kaitsta reostuse ja seisundi halvenemise eest.
Ühist kvaliteedistandardit soovitakse nitraatidele ning pestitsiididele, teiste saasteainete osas peavad kvaliteedistandardi kehtestama liikmesriigid, et oleks võimalik arvestada põhjavee erineva koostisega eri regioonides.
Saadikud teevad samas ka ettepaneku mõõtmismeetodite ühtlustamiseks.
Direktiivi eelnõu eesmärgiks on kaitsta põhjavett reostuse eest ning põhjaveekogumi liigitamine heas või halvas seisundis olevaks.
Saadikud soovivad, et eesmärgina lisataks ka põhjavee kaitse " seisundi halvenemise eest ".
Direktiiv kehtestab kohustuslikud põhjavee kvaliteedistandardid vaid nitraatidele ja pestitsiididele.
Kümne muu aine (nt arseen, kaadmium, plii ja elavhõbe) puhul soovivad parlamendiliikmed, et piirväärtused sätestaksid liikmesriigid.
Piirväärtused tuleb sätestada hiljemalt detsembris 2008.
Kuna põhjavee looduslik koostis on eri piirkondades erinev, teevad saadikud ettepaneku, et kui saasteaine looduslik sisaldus ületab kvaliteedistandardit, tuleks suuremat looduslikku sisaldust käsitleda kvaliteedistandardina.
Saadikud soovivad samuti, et kõikidele võimalikele saasteainetele kehtestataks ühtsed mõõtmismeetodid ning et erinevate põhjavee kvaliteedistandardite mõju keskkonnakaitse tasemele ja siseturu toimimisele analüüsitaks.
Saadikud leiavad, et kui nitraatide ja pestitsiidide piirväärtused tingivad muudatusi põllumajandus- või metsanduspraktikas, peaks kahju olema võimalik hüvitada reformitud ühise põllumajanduspoliitika raames.
Eraldi püütakse direktiiviga kaitsta kuurorte ja tervisvete allikaid, kus komisjon ja liikmesriigid peavad kehtestama ühised meetodid, kaitsmaks neid piirkondi varustavaid põhjaveekihte.
Lisaks viisid parlamendiliikmed sisse muudatuse, mis lubab üksikutel liikmesriikidel säilitada või kehtestada ka direktiivis sätestatust rangemaid kaitsemeetmeid.
Vastu võetud standardid tuleb läbi vaadata viis aastat pärast direktiivi jõustumist ning seejärel iga kuue aasta järel.
Lisaks sellele soovivad parlamendiliikmed, et 2015. aastal hinnataks direktiivi üldist tõhusust.
Liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma kahe aasta jooksul peale selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Eesti saadiku sõnavõtt
Andres TARAND (PSE, EE) märkis oma sõnavõtus, et direktiivi näol on tegemist " sammuga ühe olulise ja järjest olulisemaks muutuva loodusvara kaitsmiseks ".
Samas avaldab ta imestust selle üle, " kuidas mõni liikmesriik võib lubada endale täielikku ignorantsust kokkulepitu suhtes ."
Tarand selgitab: "Esitasin pool aastat tagasi Euroopa Parlamendile Eesti Looduskaitsefondi tehtud aruande põhjavee saastamisest sulfaatidega ning raiskamisest seoses Eesti energeetikas olulise põlevkivi kaevandamisega. (...)
Sisuliselt on tegemist ühe loodusressursi raiskamisega ehk energia toodangu subsideerimisega looduse ning kaevanduspiirkonna elanike arvel.
Elektri hinnas see vesi ei peegeldu, mis moonutab energiaturgu, raskendades muuhulgas taastuva energia rakendamist.
Teatavasti on pudelisse pakitud põhjavee hind vähemalt tuhat korda suurem kui Euroopa linnade veevärkidest tuleval veel.
Niisiis on saastamine antud juhul ka otsene majanduslik möödapanek. "
Tarand soovis komisjonilt teada, kas tollel on piisavalt volitusi sellise raiskamise ohjeldamiseks.
Christa KLAß (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0146/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 12.06.2006
Hääletus: 13.06.2006
20060613IPR08977 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 15. juunist siit
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
