29.6.2011 B7-0383/2011 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK vastavalt kodukorra artiklile 35
Komisjoni 2012. aasta tööprogrammi ettevalmistamine
Martin Schulz
,
Hannes Swoboda
fraktsiooni S&D nimel
PE465.709v01-00 B7‑0383/2011 Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 2012. aasta tööprogrammi ettevalmistamise kohta
Euroopa Parlament,
– võttes arvesse oma resolutsiooni A7-228/2011 rahandus-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused meetmete kohta, mis tuleb ette võtta;
– võttes arvesse oma resolutsiooni P7_TA-(2011)0266 tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel;
– võttes arvesse komisjoni teatist oma 2011. aasta tööprogrammi kohta ( KOM(2010)0623 );
– võttes arvesse oma resolutsioone P7_TA(2010)0242 õigusalase koolituse ja Stockholmi programmi kohta ning P7_TA-PROV(2010)0426 Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaõiguslike ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevate aspektide kohta;
– võttes arvesse oma resolutsiooni P7_TA(2010)0445 rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal;
– võttes arvesse oma resolutsiooni P7_TA(2010)0434 inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes;
– võttes arvesse oma resolutsiooni P7_T7(2010)0446 ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes;
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 35,
A. arvestades, et Euroopa Liit on oma arengus ristteel ning võib sattuda sügavasse poliitilisse kriisi, kui juhtimise, piisavate eelarveliste vahendite ja ajalooliste eesmärkide kinnitamise kaudu ei anta uut tõuget arenguks;
B. arvestades, et Euroopa Komisjonil on ELi tuleviku kujundamisel keskne roll ning ta peaks kasutama oma järgmist tööprogrammi, et edendada ühenduse eesmärke ja väärtusi, julgustada Euroopa projekti eest vastutuse võtmist, aidata ELil kriisist väljuda ning tagada tema esindatus ja auväärne koht maailmas;
C. arvestades, et üks komisjoni väljakutseid tööprogrammi koostamisel on võidelda oma sisemise pikaajalise sektoripõhise suhtumisega ning luua vastukaaluks poliitikavaldkondade vahel sünergiat, tagada eesmärkide ja meetodite ühtsus, ning kõikides seadusandlikes ja muudes tegevustes pidada veelgi rangemalt kinni sellistest aluspõhimõtetest nagu mittediskrimineerimine, põhiõiguste austamine ja võrdsus seaduse ees;
D. arvestades, et rohkem kui kaks aastat pärast finants- ja majanduskriisi algust ei ole EL asjakohaselt reageerinud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele ega võtnud õppust rahanduse valdkonna ekstsessidest;
E. arvestades, et ühtekuuluvus ja solidaarsus on ELi kesksemate eesmärkide hulgas; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174 kinnitatakse, et territoriaalne ühtekuuluvus jääb ELi sisepoliitika üheks peamiseks prioriteediks;
F. arvestades, et kogu ELi hõlmav tegevus majanduskasvu ja solidaarsuse nimel ning struktuurifondide toel peaks toetama jõupingutusi majanduskriisi tagajärgede leevendamiseks liikmesriikides, kaasa arvatud nendes riikides, mille majandusraskused on tingitud finantsturgude tekitatud kahjust;
G. arvestades, et mis tahes katse jätkusuutlikul moel kriisist väljuda on seotud Euroopa ühtekuuluvusstrateegiaga, mis peaks olema kujundatud ja rakendatud koordineeritud moel ning milles peaksid vajalike ressursside toel osalema ELi institutsioonid, liikmesriigid ja piirkonnad;
H. arvestades, et eriti pärast Lissaboni lepingu jõustumist peab välis- ja sisepoliitika valdkondade suurem sidusus olema prioriteediks, eelkõige tagamaks, et kaubanduspoliitika oleks kooskõlas mitte ainult ELi tööstus- ja põllumajanduspoliitika, vaid ka välis-, arengu-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitikaga, et tõhusalt edendada majanduskasvu ELis ja soodustada jõukuse kasvu välismaal,
Sissejuhatus
1. kutsub komisjoni üles koostama 2012. aasta tööprogrammi, mis oleks põhiliselt suunatud majanduskasvule, töökohtade loomisele, elatustaseme tõstmisele, liikuvusele, millega tagataks kodanikele kõrge turvalisuse ja sotsiaalse kaitse tase, ning samal ajal edendataks ELi konkurentsivõimet ja suutlikkust tegutseda ülemaailmsel tasandil; usub, et 2012. aasta programmi ning sellele järgnevate aastate tähtsaim eesmärk peaks olema kriisist väljumine ELi kodanike huvides, kusjuures oma õiglase osa vastutusest peaksid kandma need, kes selle kriisi põhjustasid või seda võimendasid;
„It's the economy, stupid!”
Bill Clinton
2. tuletab komisjonile meelde, et EL vaevleb ikka veel majandus- ja finantskriisis, mis näitab, et siiani võetud meetmetest ei piisanud nende probleemide lahendamiseks;
3. rõhutab krediidivõime hindamise asutuste vastutust euroala võlakriisi arengu ja süvendamise eest, ning selle tõsiseid tagajärgi ELi pangandussüsteemile; kutsub seetõttu komisjoni tungivalt üles tegema viivitamata ettepaneku kindla õigusraamistiku loomiseks, mis tõhustaks krediidivõime hindamise asutuste tegevuse reguleerimist ja nende üle järelevalve korraldamist; leiab, et Euroopa krediidivõime hindamise avaliku asutuse loomine annaks eriti riigi võlakohustuste osas tervitatava lähenemisviiside paljususe;
4. rõhutab, et isegi, kui komisjon on 2010. ja 2011. aasta jooksul enamiku finantssektoriga seotud ettepanekutest juba välja kuulutanud, ei ole õiguslik reguleerimine (mis peaks endast kujutama lihtsat eeskirjade kogumit) veel piisav; rõhutab, et kriis ei toonud välja mitte ainult puudujäägid reguleerimises , vaid ka lühiajaliste investeeringute tegemise kalduvuse, süsteemi puudulikkuse, mis lubab pankadel teha investeerimis-, äri- ja jaepanganduse toiminguid, ning halvasti koostatud stiimulite süsteemi, mis sunnib panku pikaajalise ja jätkusuutliku arengu nimel töötamise asemel hoolimatult riskeerima; kutsub komisjoni tungivalt üles tegema julgemaid ettepanekuid, ning ilmutama läbinägelikkust ja tahtmist põhjalikult ümber kujundada süsteem, mis lasi tekkida turumajanduse ekstsessidel;
5. rõhutab vajadust jätkuvalt keskenduda investorite kaitsele ja nende usalduse võitmisele; leiab, et finantssüsteemi vastu usalduse taastamise algatused on hädavajalikud, ning peaksid sisaldama hoolsuskohustuse auditi tavade põhjalikku ülevaatamist, moraalse ohu küsimust seoses piiriüleste ettevõtjatega, stiimulite ja rahastamise süsteemi ning finantssüsteemi laialdase läbipaistvuse ja vastutuse nõuet;
6. kutsub komisjoni üles reageerima kiiresti ettepanekule võtta vastu õigusakt finantstehingu maksu kehtestamiseks kõikidele börsil tehtavatele ja börsivälistele tehingutele, et piirata puhtalt spekuleerimise eesmärgil toimuvat kauplemist, mis tekitab ja kasutab ära üleliigset likviidsust, (nagu elektrooniline kaubandus), ning suure finantsvõimendusega tuletistehinguid;
Sotsiaalmeetmete kava sotsiaalsele Euroopale
7. peab tervitatavaks uute töökohtade jaoks uute kutseoskuste andmise juhtalgatust ning vaesusevastase võitluse platvormi, kuid peab kahetsusväärseks, et tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas on seadusandlikke ettepanekuid tehtud väga vähe;
8. kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku Monti II määruse vastuvõtmiseks, mis tagab tööliste põhiõigused teenuste siseturul; on veendunud, et kaasavat majanduskasvu saab luua üksnes kõikide töötajate võrdse kohtlemise ja kõikide ettevõtete jaoks võrdsete tingimuste loomise alusel; leiab seetõttu, et tööprogramm peaks nende põhimõtete järgimise tagamiseks sisaldama töötajate lähetamise direktiivi läbivaatamist;
9. leiab, et komisjoni praegune suhtumine on oma suunalt selgelt ühiskonnale ebasobiv ja otseselt vastuolus Lissaboni lepingule põhiliste edusammudega sotsiaalvaldkonnas, kuna see karistab palgatöötajaid, soodustab ebakindlat tööd, loob inimeste ja riikide vahele rohkem ebavõrdsust ning eirab vaesust ja sotsiaalseid õigusi; palub seetõttu komisjonil viia oma poliitikas läbi otsustav nihe ning rakendada kogu oma jõud uue sotsiaalstrateegia väljakujundamiseks, et tagada vähemalt väljakujunenud sotsiaalsed õigused, kollektiivsete palgaläbirääkimiste ja sissetulekute jaotamise siseriikliku praktika, kuid samas edendada ka kõigi Euroopa kodanike jaoks sotsiaalseid õigusi ja sotsiaalset arengut; palub teha tugevaid jõupingutusi eriti selleks, et anda horisontaalsele sotsiaalklauslile ametlik kuju õigusaktis, kujundada välja horisontaalne diskrimineerimisvastane strateegia , ning vaadata üle päästemeetmetega kehtestatud tingimused sotsiaalõigustiku ja horisontaalse sotsiaalklausli seisukohast;
10. kutsub komisjoni üles pidama kinni subsidiaarsuse põhimõttest ja sotsiaalsest dialoogist palkade ja pensionite valdkonnas ning, vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 153 lõikele 3, austama nendel aladel liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite pädevust ning tagama Euroopa Parlamendi kaasamise teel selle protsessi demokraatlik legitiimsus;
11. nõuab tööaja direktiivi kiiret läbivaatamist , milles antaks ülevaade praegu käimas olevate läbirääkimiste kohta sotsiaalpartneritega, kehtestataks keskmiselt 48-tunnise töönädala, millest üksikutel liikmesriikidel ei oleks võimalik keelduda ega erandit saada, ning seataks sisse uued õigused tööaja organiseerimise kohta teabe saamisele, ning konsulteerimisele ja kollektiivsete läbirääkimiste pidamisele selles küsimuses;
12. soovitab tungivalt komisjonile, et ta tegeleks tõsisemalt noorte töötuse probleemiga, ning analüüsiks kõigepealt selle põhjuseid eri liikmesriikides, sektorite vahelisi erinevusi ja teeks tegelikke ettepanekuid noorte inimeste tööellu integreerimiseks nii, et neile oleks tagatud täielikud õigused;
13. peab tervitatavaks EURESi töökohtade portaali ümberkorraldamist, mis teeb noortele töötajatele antavad töökohtade alase teabe ja nõuanded kergemini kättesaadavaks ning nõuab, et ümberkorraldused käivitataks võimalikult kiiresti;
14. leiab, et eraldamise probleemiga tööturul tuleb tegeleda terviklikult ja mitte osade kaupa; palub komisjonil esitada terve seadustepaketi tööturu killustatuse vähendamiseks, millega reguleeritaks muu hulgas ka alltöövõtu, fiktiivselt füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ning praktikandikohtade väärkasutamise probleeme, ning mis tagaks kõikidele töötajatele võrdsed õigused, korraliku palga ja töötingimused, ning täieliku õiguskaitse ja kollektiivsete läbirääkimiste pidamise kaitse;
15. palub komisjonil arvestada sotsiaalpartnerite seisukohti pensionide valdkonnas ning tagada, et valge raamat peegeldaks mõlema poole ootusi ja tugevdaks muu hulgas esimest sammast;
16. kiidab heaks ELi raamistiku riikliku poliitika kohta romade küsimuses, kuid nõuab, et see sisaldaks õigusloomealgatusi sotsiaalse kaasatuse ja mittediskrimineerimise kohta ja tagada, et ELi vahendid jõuavad abivajajateni;
17. rõhutab, kui tähtis on kohelda võrdselt kõiki võõrtöölisi , kes elavad ELis legaalselt, sõltumata sellest, millist liiki tööluba neil on; mõistab karmilt hukka kahekihilise tööjõu loomise ELis;
18. loodab, et komisjon esitab lähitulevikus ettepaneku võtta vastu määrus Euroopa Sotsiaalfondi tegevuseks ajavahemikus 2014. kuni 2020. aastal;
19. leiab, et uuendatud sotsiaalmeetmete kava ELi jaoks peaks hõlmama ka ettepanekut üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste alaste õigusaktide ning kooperatiivsete ühenduste põhikirja vastuvõtmiseks; ning piiriüleste kollektiivlepingute direktiivi, et toime tulla ELi siseturu tegeliku olukorraga;
20. palub komisjonil arendada välja sotsiaalmeetmete kava kõikide transpordiviiside kohta, et tegeleda tööliste sotsiaalse olukorraga ELi integreeritud transporditurul;
Kasvustimulaatorid
21. rõhutab ühtekuuluvuspoliitika rolli EL 2020. aasta eesmärkide rakendamises ning tuletab meelde, et pikaajalised sihid ühtekuuluvuse valdkonnas pakuvad paralleelset võimalust jätkusuutliku ja kaasava majandusarengu saavutamiseks, kuid selleks, et need meetmed oleksid tõhusad, tuleb neid veel lihtsustada ja paindlikumaks muuta;
22. kutsub komisjoni üles tagama, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused kindlustatakse õigusraamistikuga, milles võetakse arvesse kättesaadavus, kvaliteet, taskukohasus ja selged rahastamiseeskirjad; usub, et selline seadusandlik ettepanek peaks põhinema Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli 26 artiklil 14 ja olema sellega kooskõlas, garanteerima sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi täitmise ning tagama, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid ja üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid pakutakse kõige asjakohasemal tasandil;
23. kinnitab veel kord toetust ühtse turu aktile, kuid palub tungivalt komisjoni, et see esitaks ettepaneku riigihankemenetluste kaasajastamiseks, võttes arvesse kaasata sotsiaalsed ja keskkonnakriteeriumid, lihtsustades hankemenetlusi tellijate ja VKEde jaoks ning tugevdades Euroopa sotsiaalset mudelit, kaasa arvatud elu- ja töötingimuste osas;
24. rõhutab veel kord vajadust luua sotsiaalse ettevõtluse algatuse jaoks Euroopa raamistik, mis peaks saatma konkreetseid ettepanekuid ühistusektori, ning kooperatiivsete ühingute ja fondide põhikirjade alal; kordab nõudmist seadusandliku ettepaneku tegemiseks kollektiivse kaebuste esitamise mehhanismi kohta, mis kaitseks tarbijate huve ja samas annaks kollektiivse abivahendi tarbija õiguste rikkumise vastu ning tagaks Euroopa ettevõtetele õiglased ja võrdsed tingimused;
25. leiab, et digitaalse ühtse turu loomine nõuab ettepanekute tegemist e-kaubanduse, e-allkirjade, e-hangete, jne alal, et tõhustada tarbijate kaitset ja tagada võrdsed tingimused piiriüleses tegevuses; palub komisjonil hinnata ka territoriaalsuse põhimõtet digitaalmaailmas;
26. kutsub komisjoni üles pöörama rohkem tähelepanu inimeste võimalustele mikrotootmise teel ise kontrollida ja toota energiat, ning kutsub komisjoni üles kohandama olemasolevaid ELi vahendeid, et luua stiimuleid mikrotootmise arendamiseks, võtma kasutusele sellega seotud poliitilisi vahendeid ning kehtestama ühtse strateegia, kaasa arvatud nii uued kui ka läbivaadatud vahendid;
Konkurentsivõime, ühtekuuluvus ja keskkond
27. kutsub komisjoni üles oma seadusandlikes ettepanekutes süstemaatilisemalt rakendama nn VKE testi ning tegema selgemaks nii hindamise protsessi kui kasutatud kriteeriumid; tuletab meelde, et peale VKEde soodustamise tuleks iga õigusaktiga püüda edendada töökohtade loomist ja keskkonna austamist; rõhutab, et õigusaktide tõhustamiseks ELi tasandil on tähtis hinnata kõikide ELi õigusaktide sotsiaalset mõju;
28. avaldab kahetsust, et komisjon ei ole veel teinud ettepanekut seadusandlikuks algatuseks restruktureerimise vallas, et teha lõpp kuritarvitustele ja kaitsta Euroopa tööstusbaasi;
29. peab vajalikuks suurendada oluliselt eelarvet järgmiseks rahastamisperioodiks, et mitte jääda konkurentidest veel rohkem tahapoole, kuna maailma muudes piirkondades (näiteks USAs ja eriti Hiinas) on kulutused uurimis- ja arendustegevusele tohutult kasvanud, ning samuti selleks, et toetada ELi 2020. aasta eesmärke;
30. leiab, et veel on saavutamata eesmärk kujundada välja integreeritud ja omavahel ühilduv Euroopa raudteeturg , ning muu hulgas laiendada Euroopa Raudteeagentuuri pädevuse vajaliku laiendamine osas turvalisuse, sertifikaatide andmise ja raudteeveeremi ühtlustamise alal;
31. nõuab ühtse Euroopa taeva täiemahulist rakendamist, muu hulgas funktsionaalsete õhuruumiosade ja Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi loomist, et täita tulevasi õhuruumi läbilaskevõime ja turvalisuse vajadusi;
32. kutsub komisjoni tungivalt üles välja arendama konkreetse poliitika üleminekuks rohelisele ja arukale majanduskasvule, eelkõige töötajatele roheliste töökohtade tarbeks uute oskuste andmise alal, Euroopa tööstuse keskkonnasõbralikuks muutmiseks globaalse turu kontekstis ning selleks, et julgustada erasektorit panustama madala saastega tehnoloogiasse, mis soodustaks innovatsiooni ja uute töökohtade loomist;
33. leiab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on tehnoloogia, mille abil saab pakkuda tööstusaladele arenguvõimalusi, tuua inimesi üksteisele lähemale, muuta elamise ja töötamise viisi, pakkuda uusi vahendeid hariduseks ja koolituseks ning parandada avalike teenuste ja avaliku teabe kättesaadavust; kutsub komisjoni üles kiiresti rakendama õigusraamistikku, mis soodustab investeerimist kiiresse ja väga kiiresse infrastruktuuri ning sellega seotud teenustesse, mida pakub telekommunikatsiooni pakett, et tagada stabiilsus ning õiguskindlus, ning kaitsta tarbijate huvides taskukohasust ja ühenduvust;
34. palub komisjonil suurendada toetust info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, et EL saaks asuda selliste uute tekkivate turgude esiotsa, nagu tervisetehnoloogia, roheline transport ja elektrivõrgud;
35. toetab täielikult komisjoni jõupingutusi tõhusa keskkonna ja kliimamuutuste poliitika edendamiseks, ning seetõttu nõuab, et seitsmes keskkonnaalane tegevuskava seaks kõrged eesmärgid; lisaks kordab nõudmist, et komisjon võtaks prioriteetide hulka rea kliimamuutustega võitlemiseks mõeldud seadusandlikke algatusi, muu hulgas ka fluoritud kasvuhoonegaaside määruse läbivaatamine (mis oli algselt ette nähtud komisjoni 2011. tööprogrammis), samuti seadusandlikud algatused meretranspordist tekkivate süsinikdioksiidi heitmete kõrvaldamiseks (võttes sealjuures arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni tasandil praegu toimuvaid läbirääkimisi), ning lennunduse poolt õhku paisatud muude saasteainete kui süsinikdioksiidi probleemiga tegelemiseks; avaldab kahetsust, et komisjon ei ole veel esitanud seadusandlikku ettepanekut direktiivi muutmiseks, mis käsitleb kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel, kuigi see algatus oli välja kuulutatud juba komisjoni 2010. aasta tööprogrammis; lisaks palub tungivalt, et komisjon esitaks oma ettepaneku biokütuste ja õliliivadega seotud maakasutuse kaudse muutmise kahjuliku mõju probleemiga tegelemiseks;
36. palub tungivalt, et komisjon läheks lõpuni bioloogilise mitmekesisuse teemaliste seadusandlike ettepanekutega, nimelt ratifitseeriks otsuse/protokolli teemal „Ligipääs geneetilistele ressurssidele ning nende kasutamisest saadava tulu õiglane ja võrdne jaotamine” koos asjakohaste rakenduslike algatustega, ning ka seadusandlike ettepanekutega, mille eesmärk on integreerida bioloogilise mitmekesisuse nõuded teiste valdkondade poliitikasse, näiteks selliste rahaliste toetuste järk-järguline kaotamine, millel võivad olla keskkonnale ohtlikud tagajärjed ning ELi muu poliitika kahjuliku keskkonnamõju probleemiga tegelemine;
37. palub tungivalt komisjoni tagada, et ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika reformimise käigus võetaks täielikult arvesse jätkusuutlikku arengut, bioloogilist mitmekesisust ja toiduohutust;
38. tuletab meelde, et ühise põllumajanduspoliitika reform , mis peaks jõustuma 2013. aastal, peaks keskenduma toiduga kindlustatusele, mis tähendab kvaliteetsete ja ohutute toodete tarnekindlust, põllumajandustegevuse ja -toodete mitmekesisuse säilitamist, jätkusuutlike ja tasuvate töökohtade loomist, maaelu ja piirkondliku arengu edendamist, võttes sealjuures arvesse rahvusvahelise kaubanduse ja arengu mõõtmeid, et lõpetada kaubandust moonutavad toetused ja toetada arengumaade sõltumatust toiduainete osas;
39. kordab uuesti palvet anda kiirendus ELi olemasolevate keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisele ning seda protsessi tähelepanelikumalt jälgida, et saavutada kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärgid;
40. kutsub komisjoni üles jätkama ja intensiivistama tööd kalavarude säilitamiseks pikas perspektiivis vaatamata asjaolule, et nõukogu seisukoht õigusliku aluse küsimuses on kahjustav ja mõistetamatu; kutsub samuti üles rakendama integreeritud merenduspoliitikat , arendama mereala ruumilist planeerimist, täitma ELi 2020. aasta strateegia eesmärke aruka ja jätkusuutliku kasvu alal meremajanduses, ning selleks tagama, et merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat ja transpordi peadirektoraat parandaksid omavahelist koostööd ja jaotaksid ülesandeid selgemini ja tõhusamalt;
41. kutsub komisjoni üles tegutsema kriisi tagajärjel ELi piirkondade vahel tekkivate ja süvenevate uute tasakaalutuse ilmingute suhtes ennetavalt , ning õigeaegselt algatama tulevase ühtekuuluvuspoliitikaga seotud eeskirjade kohaldamise või kohandamise; tuletab sellega seoses meelde, et komisjoni või nõukogu igasugune seadusandlik tegevus peab kinni pidama kaasotsustamise põhimõttest, kaasa arvatud eelkõige algatused ühtekuuluvuspoliitika ühise strateegilise raamistiku koostamiseks ja kujundamiseks, mille tulemusel võetakse vastu uute reguleerivate õigusaktide pakett;
42. kutsub komisjoni tungivalt üles lisama komisjoni 2012. aasta tööprogrammi piisavalt algatusi ühtekuuluvuspoliitika täiendamiseks ja sellele lisandväärtuse loomiseks sünergia kaudu teiste sisepoliitika valdkondadega, ning võtma kiiresti seadusandlikke meetmeid ELi loodusõnnetustele ja -katastroofidele reageerimise teemal, nagu soovis Euroopa Parlament;
43. nõuab 2001. aasta infoühiskonna autoriõiguse direktiivi ja 2004. aasta intellektuaalomandi õiguste kaitse direktiivi läbivaatamist, hoides samas kinni põhiõigustest ning Euroopa tarbija õigusest pääseda juurde kultuurihüvistele ja -teenustele; loodab, et komisjoni ettepanek, mis käsitleb kollektiivse esindamise organisatsioone tekitab õige tasakaalu autoriõiguste omajate kasumi õiglase jaotamise ning Euroopa kultuurilise mitmekesisuse säilitamise vahel; tuletab meelde, et hea valitsustava selged normid on ühtsel turul õiglase konkurentsi tagamiseks keskse tähtsusega;
Integreeritud energiapoliitika
44. rõhutab, et ELis ei ole ikka veel jätkusuutlikku, ühist, konkurentsivõimelist ja integreeritud energiapoliitikat, kus erinevaid energiaallikaid, nende osakaalu ning energia varustuskindlust käsitletakse ELi tasandil üheskoos ja ühtse lähenemisviisiga;
45. avaldab kahetsust, et läbivaadatud energiatõhususe direktiiv ei sisalda liikmesriikide jaoks siduvaid riiklikke eesmärke, ilma milleta ei ole võimalik 2020. aastaks saavutada 20% energiatõhususe eesmärki;
46. nõuab tuumaohutuse direktiivi läbivaatamist , eesmärgiga seda tugevdada, nimelt võttes arvesse nn stressitestide tulemusi;
Kodanikud ennekõike
47. tuletas meelde, et on vaja läbi vaadata kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv , et soodustada tööliste tõelist liikuvust ELis, teha kvalifikatsioonide tunnustamine lihtsamaks ja luua kutsekaart;
48. loodab, et komisjon lisab oma 2012. aasta tööprogrammi seadusandliku ettepaneku tegemise siseõhu kvaliteedi direktiivi vastuvõtmiseks, heitkoguste siseriiklike ülemmäärade direktiivi 2001/81/EÜ läbivaatamise ning ettepaneku tegemise keskkonnamüra direktiivi läbivaatamiseks;
49. kutsub komisjoni üles, arvestades hiljutise EHECi nakkuse puhanguga, vaatama läbi strateegia võitluseks piiriüleste ohtudega toiduohutusele ja tervisele , tugevdama liidu teaduslikku riskihindamise võimet ning soodustama parimate tavade vahetamist, millesse oleksid kaasatud nii liikmesriigid kui kutseühingud; kutsub komisjoni tungivalt üles hindama varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi ning toidu- ja söödaalast kiirhoiatussüsteemi, et reageerida võimalikele puudujääkidele; rõhutab samuti vajadust tegeleda toiduhindadega spekuleerimise probleemiga, reguleerides selleks rangemini toiduaineturgusid; rõhutab, et toidu- ja põllumajandusliku tooraine turgudele peaks olema ligipääs vaid äriettevõtetel, kes kindlustavad end ettenägematute sündmuste vastu tuletisinstrumentidega, ning see peaks olema lubatud vaid kauplejatele ja maakleritele, kellel puuduvad nende turgude suhtes kaubanduslikud huvid;
50. kutsub komisjoni tungivalt üles esitama seadusandliku ettepaneku kloonitud loomadest ja nende järglastest toodetud toidu turulelaskmise keelamiseks;
51. tuletab komisjonile meelde, et spordil on Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimises oma osa, ning seda olulisel määral seoses „Euroopa vaesusevastase võitluse platvormiga”, kuna sport on võimas sotsiaalse ühtekuuluvuse ja integreerimise vahend, ning samuti seoses uute oskuste ja töökohtade tegevuskavaga, kuna spordiga tegelemine soodustab liikuvust ja suurendab tööalast konkurentsivõimet; kahetseb asjaolu, et komisjon ei ole kehtestanud 2012.–2013. aasta spordiprogrammi;
52. avaldab kahetsust, et komisjon ei ole ikka veel esitanud seadusandlikku ettepanekut naistevastase vägivallaga võitlemiseks põhjaliku strateegia raames, milles oleksid sanktsioonide piisavalt ühtlustatud; kutsub komisjoni üles aitama kaasa Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni kiirele sõlmimisele;
53. kutsub komisjoni üles rakendama võimalikult kiiresti strateegiat, et vähendada 2020. aastaks laste vaesust poole võrra, ning rõhutab sellega seoses vajadust süvalaiendada laste õigusi kõikides ELi poliitikavaldkondades, ning soodustada meetmeid, mis võimaldavad jälgida ja hinnata laste vaesuse kaotamiseks võetud samme liikmesriikide tasandil;
54. võtab teadmiseks ettepaneku töö- ja eraelu tasakaalu kohta ning sooviks väga näha ettepanekut isapuhkuse kohta; kordab vajadust alustada kiiresti emapuhkuse direktiivi läbivaatamist;
55. kutsub komisjoni üles jätkuvalt arendama ja toetama juriidilist koolitust Euroopas, et parandada kodanike jaoks õiguskaitse kättesaadavust ning edendada tõelist Euroopa õiguskultuuri, mis põhineb õigusala töötajate vahelisel koordineerimisel ja dialoogil, mis toimuks olemasolevate õppeasutuste ja võrgustike kaudu;
56. palub komisjonil esitada täpsed ja põhjalikud andmed tarbijate ja VKEde tegelike vajaduste hindamiseks lepinguliste aluspõhimõtete osas ning tagada järjepideva suhtumise Euroopa lepinguõigust käsitleva õigusakti ning aquis' vahel, eriti Rooma I konventsioon ja tarbijaõiguste direktiiv;
57. nõuab sisuliste ettepanekute tegemist rände küsimuses; tuletab meelde, et kavandatava riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi vajalikkust ja tõhusust ei ole veel tõestatud; tuletab meelde, et ELi välis- ja sisepiiride tõhus ja integreeritud majandamine on omavahel rangelt seotud, ning kujutab endast olulist abivahendit migratsiooni- ja varjupaigapoliitika ning liikuvuse valdkonnas;
58. tuletab meelde, et viisapoliitika jääb endiselt tähtsaks poliitiliseks abivahendiks liikuvuse ja migratsioonipoliitika alal, ning kinnitab taas, et on ülimalt oluline ELi uut viisaeeskirja täies mahus rakendada, et vältida kuritarvitusi ja tagada, et heausksed reisijad saaksid liikuvusest suuremat kasu; kordab, et viisapoliitikas peab olulisele kohale jääma vastastikkuse põhimõte ning tuletab meelde, et tuleb teha edusamme viisavabaduse lepingu võrdse ja diskrimineerimiseta rakendamiseks kõikidele ELi kodanikele;
59. kordab vajadust uue Schengeni hindamissüsteemi sisseseadmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkti e põhjal, et vältida uute ja vanade liikmesriikide vahel topeltstandardite ilmnemist Schengeni aquis’ küsimustes, ning rõhutab vajadust määratleda piisav kontroll ja sanktsioonid, et kindlustada aquis’ täitmist; avaldab muret seoses uute kaitsemehhanismidega, mis võivad Schengeni süsteemi nõrgestada ning kinnitab uuesti, et selliseid mehhanisme saab vastu võtta ainult seadusandliku tavamenetlusega; avaldab kahetsust, et Schengeni II infosüsteem veel ei toimi, ning kutsub komisjoni üles tegema suuremaid jõupingutusi süsteemi käivitamiseks ning jätkama ELi vastava eelarve vahendite eraldamise tähelepanelikku kontrollimist;
60. avaldab kahetsust, et kuriteo ohvrite õiguste alases ettepanekus ei ole võetud arvesse terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ohvrite eripära ega ole määratletud kriminaalmenetluses osalevate tunnistajate piisava kaitstuse tase; nõuab menetlusõiguste teekaardis ülejäänud meetmete jaoks selge ajakava kehtestamist;
61. avaldab kahetsust, et puudub seadusandlik ettepanek suurema solidaarsuse kohta Euroopa Liidus varjupaigapoliitika valdkonnas, nagu on seda korduvalt nõudnud parlament arvestades, Euroopa Liidul peaks 2012. aastaks olema paika pandud ühine varjupaigapoliitika, mis tagab kõrge kaitstuse taseme ja põhiõiguste täieliku austamise;
62. nõuab selgeid tõendeid ELi broneeringuinfo süsteemi vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta, arvestades institutsioonide õigusteenistuste, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu põhiõiguste agentuuri tähelepanekutega; tuletab meelde vajadust tagada kõrge kaitstuse tase ja garantiid, vältida topeltstandardeid lepingute puhul, mis käsitlevad lennureisijate registrites sisalduvate andmete edastamist kolmandatele riikidele; kutsub komisjoni üles esitama kiiresti seadusandliku ettepaneku SWIFTile kuuluvate finantsandmete eraldamist ELi territooriumil, nagu nähakse ette nõukogu otsuses, milles antakse luba ELi ja USA vahel terroristide rahastamise jälgimisprogrammi kohta lepingu sõlmimiseks;
63. toetab uue kõikehõlmava õigusraamistiku kehtestamist andmekaitse vallas tingimusel, et see pakub kõrgemat ja ühtlasemat kaitse taset andmekaitse subjektidele, põhineb direktiivis 95/46 määratletud kaitse mõistele ning pakub enamat, kui endise kolmanda samba alla kuulunud andmekaitse raamotsuse kohane ebapiisav kaitse;
Välismõõde
64. kutsub komisjoni üles tagama ELi välistegevuse suuremat poliitilist kooskõlastatust uue ja ühtsema kaubandus- ja arengustrateegia abil, ning samas mõistma vajadust suurema kooskõlastatuse järele kaubanduspoliitika ja tööstuspoliitika vahel, et kasutada kaubandust kui tegelikku majanduskasvu ja töökohtade loomise vahendit Euroopas;
65. palub komisjonil hinnata, milline on praegu olukord liikmesriikide jõupingutuste osas, mida nad teevad oma arengutegevuse ühtsemaks muutmise nimel, koos hindamisega, kas oleks vaja seadusandlikku ettepanekut; palub komisjonil teha algatus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 210 paremaks rakendamiseks;
66. kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku algatuse läbipaistvuse toomiseks kaevandustööstusse , kehtestades selleks ELi tasandil õiguslikult siduvaid meetmeid, et arengumaad saaksid osa nende looduslike ressursside toodud tulust, mis aitaks neil oma ühiskonna vaesusest välja viia;
67. palub komisjonil koostada teatise, milles oleks esitatud konkreetsed ettepanekud humanitaarabi ja majandusarengu vahele toimiva sideme loomiseks, mis peaks arvesse võtma paindlikkust, et häda-, rehabiliteerimis- ja arenguabi saaks üleminekuolukordades toimida; julgustab humanitaarabi andjate ja arengutöö tegijate ühiseid vajadushindamisi ja ühiste eesmärkide seadmist;
68. kutsub komisjoni üles lisama kõikidesse kaubanduslepingutesse õiguslikult siduvad sätted inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite ning ettevõtte ühiskondliku vastutuse kohta, nagu täpsustatud mitmes 2010. aastal vastu võetud algatusraportis;
69. palub komisjonil tagada, et parlament kaasataks eriti tugevalt praegu käimasolevatesse läbirääkimistesse tähtsaimate kaubanduspartneritega (nagu Kanada, India ja Mercosur), ning investeerimislepingute jaoks läbirääkimismandaatide määratlemisse Mercosuri, Hiina ja Venemaaga;
70. rõhutab, et rahalise välisabi vahendite läbivaatamist tuleks näha kui võimalust Euroopa välispoliitika tugevdamiseks eriti praegu, kus ELi lõunapoolsed naaberriigid liiguvad demokraatia suunas; nõuab rohkem paindlikkust ja kiirust rahalise abi väljamaksmisel abikõlbulikele riikidele, kes on kriisiolukorras; rõhutab, et komisjon peab tugevdama abisaajate riikide võimet abi vastu võtta ja sellega võimalikult suurendama antava abi mõju; palub komisjonil kasutada eelmise põlvkonna väliste finantsinstrumentidega saadud kogemusi ja tegeleda probleemidega, millele on juhtinud tähelepanu kontrollikoda;
71. kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti üksikasjalikult Horvaatia ühinemisläbirääkimiste käigus võetud kohustuste järgimise kontrolli tulemustest; rõhutab, et parlament järgib tähelepanelikult järelevalve korda, kui nõukogu peaks nõustuma sellise mehhanismi sisseseadmisega ühinemisläbirääkimiste lõpu ja Horvaatia tegeliku ühinemise vaheliseks ajaks; kutsub komisjoni üles julgustama Türgit tegema tööd uue tsiviilpõhiseaduse kallal, mis põhineks erakondade vahelisel konsensusel, milles osaleks täiel määral kodanikuühiskond ja kus eriline rõhk oleks põhiõiguste ja isikuvabaduste tugevdamisel;
Asjakohased vahendid ELi eesmärkide saavutamiseks
72. rõhutab, et Euroopa poolaastat tuleks kasutada ELi ja riiklike eelarvete koordineerimise ja sünergia tugevdamiseks, et saavutada ELi üldised poliitilised eesmärgid; peab kahetsusväärseks, et seni puuduvad selles osas konkreetsed ettepanekud; ootab huviga komisjoni peatselt avaldatavat üldaruannet „Mitte-Euroopa kulu”; arvab, et see aruanne peaks rõhutama Euroopa lisandväärtust, mida pakuvad ELi tehtavad kulutused ja pakutavad kavad, ning tegema seda mitte ainult arvude keeles, vaid ka seoses nende tõhusa panusega ELi eesmärkidesse ja ELi avalike hüvede arengusse; usub kindlalt, et mitte-Euroopa kulu käsitlevas aruandes tuleks samuti rõhutada, kuidas investeeringud ELi tasandil võivad viia olulise kokkuhoiuni siseriiklikul tasandil;
73. kutsub nõukogu ja komisjoni tungivalt üles täitma Lissaboni lepingut ning tegema kõik endast olenev, et saavutada Euroopa Parlamendiga kiiresti kokkuleppe järgmise mitmepoolse finantsraamistiku läbirääkimiste protsessi tarbeks praktilise töömeetodi leidmiseks; tuletab meelde tulude reformi ja kulude reformi seotust ning nõuab seetõttu nõukogult kindlat lubadust arutada mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste raames ettepanekuid uue omavahendite süsteemi kohta;
74. rõhutab, et on hädavajalik paremini rahastada üleeuroopalisi võrke transpordi valdkonnas (TENT-T) ja parandada koordineeritust ühtekuuluvusfondidega;
75. kutsub komisjoni üles tagama, et uue mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis eraldataks korralik rahastus eraldi spordiprogrammi jaoks 2014–2020. aastaks . kutsub komisjoni üles kasutama selle programmi jaoks eraldi vahendeid, aga mitte olemasolevaid, kultuuri jaoks ette nähtud vahendeid;
Institutsioonilised kaalutlused
76. tuletab meelde, kui tähtis on teisese õiguse aktide osas ühtlustada ELi õigusaktid Lissaboni lepinguga, ning kutsub komisjoni üles esitama õigeaegselt vajalikud seadusandlikud tekstid, et kohaldada endine komiteemenetluse raamistik uute rakendusmeetmete ja delegeeritud õigusaktidega, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 290 ja 291;
77. rõhutab, et on ülimalt tähtis rakendada liikmesriikide siseriiklikes õigusaktides asjakohaselt ja kiiresti ELi seadust , ning kutsub komisjoni tungivalt üles kasutama oma täideviivat võimu ja algatama vajadusel rikkumismenetlusi, et tagada õigusaktide asjakohane ülevõtmine ja tõhus jõustamine eelkõige tööaja ja maanteetranspordi valdkonnas; leiab, et selliste abivahendite, nagu vastavustabelite kasutamine jõustamise kohta teabe andmiseks tuleks teha kohustuslikuks kõikides õigusaktides ning loodab, et komisjon rakendaks seda põhimõtet oma tulevases tööprogrammis;
78. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile ja Euroopa Liidu Nõukogule.
