LÕPLIK
A6-0360/2006
16.10.2006
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Inimesed“ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
(KOM(2005)0442 – C6‑0383/2005 – 2005/0187(CNS))
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Raportöör:
Umberto Pirilli
PE 368.076v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................29
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS .......................................................................................32
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS .........................................................37
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS ............................................................52
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS .........61
MENETLUS..............................................................................................................................76
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Inimesed“ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
2005/0187(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2005)0442 )
ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 166, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0383/2005 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust ( A6-0360/2006 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. on seisukohal, et õigusloomealases ettepanekus toodud soovituslik lähtesumma peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1 a ülemmääraga, ning rõhutab, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 38 sätetega;
3. palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
4. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
5. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
6. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 4
(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ja teisi ühenduse meetmeid, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse , konkurentsivõime ning uuenduste, tööstuse, tervishoiu, tabijakaitse , tööhõive, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavate meetmetega.
(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ja teisi ühenduse meetmeid, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, elukestva õppe , konkurentsivõime ning uuenduste, tööhõive, võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise, sobivate töötingimuste , tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse , tööhõive, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavate meetmetega.
Selgitus
Elukestev õpe on oluline, seda eelkõige teadlaskarjääris, arvestades järjest suurenevat tendentsi jätta teadlased enneaegse või kohustusliku pensionisüsteemi abil karjääri keskel tööst kõrvale (vt KOM(2003)0436 ).
Sobivate töötingimuste tagamine koos kõige sellega seonduvaga on üks olulisemaid tingimusi, mis aitab teadusuuringuid edendada.
Tööhõive valdkonnas on võrdsed võimalused ja võrdne kohtlemine peamised sotsiaalsed põhimõtted, mida tuleb rakendada, et saavutada Lissaboni eesmärke.
Viimaste täitmisele peab kaasa aitama ka raamprogramm.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 7
(7) Rahvusvaheline mõõde on inimressursside oluline osa teadus- ja arendustegevuse valdkonnas Euroopas.
Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on käesolev programm osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased vajalikud lepingud, ning on projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avatud ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.
Lisaks on kõik meetmed, kaasa arvatud käesoleva programmi erimeetmed, avatud osalemiseks kolmandate riikide üksikutele teadustöötajatele.
(7) Rahvusvaheline koostöö ja teadlaste rahvusvaheline kogemus on Euroopa teadus- ja arendustegevuse seisukohalt põhilise tähtsusega.
Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on käesolev programm osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased vajalikud lepingud, ning on projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avatud ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.
Lisaks on kõik meetmed, kaasa arvatud käesoleva programmi erimeetmed, ilma igasuguse diskrimineerimiseta avatud osalemiseks kolmandate riikide üksikutele teadustöötajatele ja välisriikides elavatele Euroopa teadlastele .
Seda silmas pidades tuleks teha pingutusi, et kiirendada kolmandates riikides omandatud kutsekvalifikatsioonitunnistuste vastastikust tunnustamist.
Stiimuleid pakkuva poliitika vastuvõtmisel tuleks keskenduda teadlaste töötasu kõrval ka nende töötingimustele.
Selgitus
Oluline on meelitada tagasi "Euroopa ajusid", kes erioskuste omandamiseks Euroopast lahkusid ja hiljem jäid teadustööle riikidesse, kus nad õpingute ajal elasid.
Programmis osalemine ei tohi kaasa tuua diskrimineerimist.
Lisaks tuleb teadlaste välismaalt ligimeelitamiseks kiirendada kolmandates riikides omandatud kutsekvalifikatsioonitunnistuste vastastikust tunnustamist, et kasutada ära teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse inimpotentsiaali Euroopas ja mitte piirata teadlaste vaba liikumist ühenduse territooriumil.
Senised kogemused on näidanud, et eriti just teadlased soovivad asukohta vahetada ainult juhul, kui on tagatud teatavad põhitingimused, nagu näiteks nende elukvaliteet ja töö kvaliteet.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 8
(8) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid.
(8) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid , nagu isikupuutumatus, meeste ja naiste võrdõiguslikkus ja võimalus pere- ning tööelu ühitamiseks, ning uuesti kinnitada teadusuuringute ühiskondlikku ja humanistlikku väärtust, võttes arvesse eetilist ja kultuurilist mitmekesisust .
Selgitus
Rohkem kui eales varem on teaduses pingeid, kord viljakaid, kord hävitavaid, mis tulenevad lõhest ühelt poolt teaduse muljetavaldavate edusammude ja teiselt poolt ühiskonna majanduslike, poliitiliste ja kultuuriliste nõudmiste vahel.
See nõuab järelemõtlemist eetika kultuurilise mitmekesisuse küsimuste üle, millega teadusmaailm silmitsi seisab.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 9
(9) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele.
(9) Raamprogramm peab kaasa aitama säästva arengu edendamisele.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 9 a (uus)
(9 a) Raamprogramm peaks julgustama inimesi teadusuuringutele, eelkõige veendes naisi teaduse ja tehnoloogiaga tegelema.
Selgitus
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 10 a (uus)
(10 a) Projektikonkursside lihtsustamiseks ja kulutuste vähendamiseks peaks komisjon looma eeldused projektikonkurssidel osalejate teavitamiseks andmebaasi kaudu.
Selgitus
Euroopa uurimisasutuste ja projektikonkursist huvitatud isikute juurdepääsu lihtsustamine programmile.
Muudatusettepaneku esitaja(d): Françoise Grossetête
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 11
(11) Asjakohased meetmed tuleks võtta ka rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning vajalikke samme tuleks astuda kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning nende dokumentide tulevastele muudatustele.
Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/95, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.
(11) Asjakohased meetmed tuleks võtta ka esiteks rahastamise tulemuslikkuse ja teiseks eraldatud rahaliste vahendite kasutamise tõhususe kontrollimiseks, samuti rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning vajalikke samme tuleks astuda kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning nende dokumentide tulevastele muudatustele.
Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/95, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.
Selgitus
Avalike vahendite eraldamise hetkest alates tuleb kontrollida, millisel viisil (tulemuslikult või mitte) selliste assigneeringute saajad neid kasutavad.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 13
(13) Käesoleva programmi rakendamisel tuleb pöörata piisavat tähelepanu nii soolisele võrdõiguslikkusele kui ka muu hulgas töötingimustele, töölevõtmise läbipaistvusele ja edutamisele nende teadlaste puhul, kes võetakse tööle käesoleva programmi meetmete raames rahastatavate projektide ja programmide juurde.
Selleks on raamistik sätestatud komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovituses Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta.
(13) Käesoleva programmi rakendamisel tuleb pöörata piisavat tähelepanu nii soolisele võrdõiguslikkusele kui ka muu hulgas töötingimustele, töö- ja pereelu ühitamiseks võetavatele meetmetele (näiteks osalise koormusega stipendiumiprogrammid), töölevõtmise läbipaistvusele ja edutamisele nende teadlaste puhul, kes võetakse tööle käesoleva programmi meetmete raames rahastatavate projektide ja programmide juurde.
Selleks on raamistik sätestatud komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovituses Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 14
(14) Käesolev programm on kooskõlas Euroopa teadus- ja arendustegevuse inimressursside integreeritud strateegiaga dokumentide „Euroopa teadusruumi liikumisstrateegia“ ning „Euroopa teadusruumi teadlased: üks amet, mitu karjääri“ alusel ning toetab seda , samuti võetakse programmis arvesse nõukogu 18. aprilli 2005. aasta järeldusi inimressursside kohta teadus- ja arendustegevuse valdkonnas,
(14) Käesolev programm on kooskõlas Euroopa teadusruumi ideega ning seab eesmärgiks Euroopa teadusruumi loomise , nagu see on esitatud teadus- ja arendustegevuse inimressursside integreeritud strateegias, mis tugineb dokumentidele „Euroopa teadusruumi liikumisstrateegia“ ning „Euroopa teadusruumi teadlased: üks amet, mitu karjääri“, samuti võetakse programmis arvesse nõukogu 18. aprilli 2005. aasta järeldusi inimressursside kohta teadus- ja arendustegevuse valdkonnas .
Tõelise Euroopa teadusruumi loomiseks palutakse liikmesriike kohaldada Euroopa teadlaste hartat ja teadlaste töölevõtmise juhendit.
Muudatusettepanek
10
Põhjendus 14 a (uus)
(14 a) Programmiga "Inimesed" püütakse arendada Euroopas nii kvalitatiivsest kui kvantitatiivsest vaatepunktist teaduse ja tehnoloogia valdkonna inimpotentsiaali, eelkõige teadlase ameti tunnustamise abil.
Kõnealune meede soodustaks alusuuringute taseme hoidmist ja tehnoloogiaalaste teadusuuringute arengut ning võimaldaks edendada teadlaste liikuvust nii Euroopa Liidu sees kui Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel.
Lisaks aitaks see luua õigeid tingimusi, mis meelitaksid välisriikide parimaid teadlasi tegema oma uurimistööd Euroopas.
Muudatusettepanek
11
Artikli 2 esimene lõik
Eriprogramm toetab tegevust programmi „Inimesed“ raames, tugevdades kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt Euroopa inimpotentsiaali teadusuuringute ja tehnoloogia vallas.
Tugevdatakse teadlaste koolitamist ja karjääri arendamist toetavaid meetmeid ehk nn Marie Curie meetmeid, pöörates rohkem tähelepanu erialaoskuste ja karjääri arendamise peamistele aspektidele ning siseriiklike süsteemide vaheliste seoste tugevdamisele.
Eriprogramm toetab tegevust programmi „Inimesed“ raames, suunates inimesi valima teadlaskarjääri ning tugevdades kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt Euroopa inimpotentsiaali ja eriti naiste potentsiaali teadusuuringute ja tehnoloogia vallas , tagades seejuures võrdse juurdepääsu nii meestele kui naistele ning pöörates erilist tähelepanu puudega teadlaste vajadustele .
Tugevdatakse teadlaste koolitamist ja karjääri arendamist toetavaid meetmeid ehk nn Marie Curie meetmeid, pöörates rohkem tähelepanu erialaoskuste ja karjääri arendamise peamistele aspektidele ning siseriiklike süsteemide vaheliste seoste tugevdamisele.
Muudatusettepanek
12
Artikli 3 esimene a, esimene b ja esimene c lõik (uued)
Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et kontrollida rahastatud meetmete tulemuslikku ja määruse EÜ nr 1605/2002 sätete kohast rakendamist.
Programmi halduskulud kokku, sealhulgas kavandatava rakendusasutuse sise- ja juhtimiskulud, peaksid olema proportsionaalsed programmi raames läbiviidavate tegevustega ning sõltuma eelarvepädevate ja õigusloomeinstitutsioonide otsusest.
Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk lähtuvalt säästlikkuse, tõhususe, tulemuslikkuse ning proportsionaalsuse põhimõtetest.
Selgitus
Rakendusasutusele eraldatud assigneeringud peaksid olema kooskõlas rakendusasutuse loomise tegevusjuhendi ja nõukogu määruse nr 58/2003 (millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded) sätetega.
Nii tagatakse programmi meetmete asjakohane rahastamine.
Muudatusettepanek
13
Artikli 4 lõige 1
1.
Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid.
1.
Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat .
Selgitus
Märgitakse ära vajadus järgida Euroopa Liidu põhiõiguste hartat.
Muudatusettepanek
14
Artikli 4 lõige 3
3.
Käesoleva programmi raames ei rahastata järgmist teadustegevust :
3.
Kõnealuse programmi raames ei rahastata järgmisi teadustöö valdkondi :
– kõigis liikmesriikides keelatud teadustegevus ;
– inimembrüote kloonimisele suunatud teadusuuringud ;
– teadustegevus mõnes liikmesriigis, kus vastav teadustegevus on keelatud.
– inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised muudatused pärilikuks muuta;
– teadusuuringud, mis on suunatud inimembrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks ning teadusuuringud, milles kasutatakse sellistest embrüotest saadud rakke.
Selgitus
See muudatusettepanek esitati samas sõnastuses ka raamprogrammi kohta.
Küsimus tuleks lahendada raamprogrammis, kuid ühtsuse huvides esitatakse ka eriprogrammide puhul.
Muudatusettepanek
15
Artikkel 5 a (uus)
Artikkel 5 a
Komisjon annab eelarvepädevatele institutsioonidele eelnevat teavet, kui ta kavatseb kalduda kõrvale iga-aastase eelarve märkustes ja lisas esitatud kulude jaotusest.
Selgitus
Nimetatud menetlus kehtestati parlamendi eelarvekomisjoni ja komisjoni vahel 1999. aasta oktoobris sõlmitud kokkuleppe tulemusena.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et menetlus peaks jääma kehtima, et parandada seitsmenda raamprogrammi eriprogrammide rahaliste vahendite kasutamise järelkontrolli.
Muudatusettepanek
16
Artikli 6 lõige 1
1.
Komisjon koostab eriprogrammi elluviimise tööprogrammi, milles määratakse üksikasjalikumalt kindlaks lisas ettenähtud eesmärgid ning teaduslikud ja tehnoloogilised prioriteedid, rahastamiskava teema jaoks, mille kohta taotlusi oodatakse ning rakendamise ajakava.
1.
Komisjon koostab eriprogrammi elluviimise tööprogrammi, milles määratakse üksikasjalikumalt kindlaks lisas ettenähtud eesmärgid ning teaduslikud ja tehnoloogilised prioriteedid, rahastamiskava teema jaoks, mille kohta taotlusi oodatakse ning rakendamise ajakava.
Nimetatud tööprogrammis püütakse ühtlasi lihtsustada seitsmendale raamprogrammile juurdepääsu menetlust ning edendada teabe levitamist seitsmenda raamprogrammi raames toimuva tegevuse kohta.
Muudatusettepanek
17
Artikli 6 lõige 2
2.
Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid.
Vajaduse korral seda ajakohastatakse.
2.
Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid , teadlaste koolitamist ja karjääri arendamist, samuti eeldatavat panust Euroopa lisandväärtuse suurendamisse, oodatavat mõju tööstuse konkurentsivõimele ning programmi seoseid teiste ühenduse poliitikameetmetega.
Vajaduse korral seda ajakohastatakse.
Selgitus
Selle muudatusettepaneku eesmärgiks on rõhutada teadlaste väljaõppe ja karjääri tähtsust ning juhtida tähelepanu sünergiale ühenduse poliitikaga.
Muudatusettepanek
18
Artikli 6 lõige 3
3.
Tööprogrammis täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel hinnatakse rahastamiskava raames kaudseid meetmeid käsitlevaid taotlusi ja valitakse välja projektid.
Kriteeriumide abil hinnatakse taotlejate (teadlased/organisatsioonid) kvaliteeti ning nende võimet areneda ja programmi rakendada, kavandatava meetme kvaliteeti teadusliku väljaõppe ja/või teadmiste edastamise seisukohast, ühenduse lisandväärtust ja kavandatava meetme struktuurimõju seoses eriprogrammi ja tööprogrammi eesmärkide saavutamisega.
Kõnealuseid kriteeriume ning mis tahes koefitsiente ja lävendeid võib hiljem tööprogrammis täpsustada või täiendada.
3.
Rahastamiskava raames kaudseid meetmeid käsitlevaid taotlusi hinnatakse ja projektid valitakse välja, võttes arvesse järgmisi põhimõtteid:
– teaduslik ja / või tehnoloogiline pädevus;
– projekti seotus eriprogrammi eesmärkidega;
– taotlejate (teadlased/organisatsioonid) tase ja rakendamis- ning edasine arenguvõime;
– meeste ja naiste võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõtte rakendamine;
– kavandatava tegevuse kvaliteet teadusliku väljaõppe ja / või teadmiste edasiandmise seisukohast.
Sellega seoses täpsustatakse tööprogrammis hindamis- ja valikukriteeriume ja võidakse lisada täiendavaid nõudmisi, koefitsiente ja lävendeid.
Selgitus
Muudatusettepanek esitab parema valikupõhimõtete määratluse.
Muudatusettepanek
19
Artikli 7 lõige 2
2.
Artikli 8 lõikes 2 sätestatud korda kohaldatakse artikli 6 lõikes 1 osutatud tööprogrammi vastuvõtmisel.
2.
Artikli 8 lõikes 2 sätestatud korralduskomitee menetlust kohaldatakse artikli 6 lõikes 1 osutatud tööprogrammi vastuvõtmisel.
Selgitus
Programmi haldamise tingimused on toodud artiklis 8.
Kui seda selgelt esile ei tooda, võivad tagajärjeks olla arusaamatused seoses programmi menetlustega.
Muudatusettepanek
20
Artikli 8 lõige 4
4.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.
4.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.
Muudatusettepanek
21
Artikli 8 lõige 5
5.
Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetega seotud edusammudest .
5.
Komisjon teavitab komiteed ja Euroopa Parlamendi vastutavat komisjoni korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikidest selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetest .
Selgitus
Võttes arvesse eriprogrammi olulisust raamprogrammi suhtes, millele kohaldatakse kaasotsustamismenetlust, tuleks Euroopa Parlamenti teavitada käesoleva programmi alusel võetud meetmetega saavutatud tulemustest.
Muudatusettepanek
22
Artikli 8 lõige 5 a (uus)
5 a.
Komisjoni aruanne sisaldab finantshalduse usaldusväärsuse hinnangut ning programmi eelarve haldamise ja majandamise tõhususe ja korrakohasuse hinnangut.
Muudatusettepanek
23
Artikkel 8 a (uus)
Artikkel 8 a
Komisjon esitab käesoleva õigusakti, samuti eriprogrammi rakendamise aruande pädevatele asutustele läbivaatamiseks, jättes neile piisavalt aega, et tagada käesoleva otsuse muutmise menetluse lõpetamine 2010. aasta lõpuks.
Selgitus
Otsuse läbivaatamine selle ettenähtud kehtivusaja jooksul (vahekokkuvõte) võimaldab reageerida hindamise ja vajadusel paranduste näol rakendamise käigus tekkinud probleemidele või muudele sündmustele.
Praktikas esineva programmi käivitamisetapi tõttu toimub läbivaatamine üks aasta pärast programmi jaoks ette nähtud ajavahemiku keskpaiga saavutamist.
Muudatusettepaneku eesmärk on muuta hindamine usaldusväärsemaks.
Muudatusettepanek
24
Artikkel 8 b (uus)
Artikkel 8 b
Komisjon organiseerib käesoleva eriprogrammi valdkondades toimuva tegevuse sõltumatu järelevalve, hindamise ja läbivaatamise, nagu on sätestatud seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) kehtestamise otsuse artiklis 7.
Selgitus
Uus artikkel, mille eesmärgiks on määratleda komisjoni roll järelevalve ja läbivaatamise korraldamisel.
Muudatusettepanek
25
Lisa sissejuhatuse esimene lõik
Teaduse ja tehnika valdkonna üks peamisi konkurentsieeliseid on personali hulk ja kvaliteet .
Euroopa teadus- ja tehnikaarengu suutlikkuse parandamise ning Euroopa teadusruumi koondamise ja edasise arendamise eeldus ning käesoleva programmi üldine strateegiline eesmärk on Euroopa muutmine teadlastele atraktiivsemaks.
See saavutatakse märkimisväärse üleeuroopalise struktureeriva mõju kaudu kogu Euroopa teaduskoolituse korraldusele, tulemuslikkusele ja kvaliteedile, teadlaste karjääri aktiivsele kujundamisele, teadmiste vahetamisele teadlaste kaudu teadusasutuste vahel ning naiste suuremale osalemisele teadus- ja arendustegevuses.
Teaduse ja tehnika valdkonna personalil on oluline tähtsus üha enam teadmistel rajaneva konkurentsivõime ja arengu seisukohast .
Paljude kõrgelt kvalifitseeritud teadlaste olemasolu annab Euroopale konkurentsieelise.
Euroopa teadus- ja tehnikaarengu suutlikkuse parandamise ning Euroopa teadusruumi koondamise ja edasise arendamise eeldus ning käesoleva programmi üldine strateegiline eesmärk on arendada muuhulgas jätkuvalt ülikoolide teaduskeskusi, et muuta Euroopa teadlastele atraktiivsemaks.
See saavutatakse märkimisväärse üleeuroopalise struktureeriva mõju kaudu kogu Euroopa teaduskoolituse korraldusele, tulemuslikkusele ja kvaliteedile, teadlaste karjääri aktiivsele kujundamisele, teadmiste vahetamisele teadlaste kaudu teadusasutuste vahel, ergutades praktikat, millega kaasneb personali liikumine teadusasutustest tööstusesse ja vastupidi, ning teadlaste karjääri aktiivsele arendamisele, pöörates eriti tähelepanu naiste ja noorte teadlaste osalemisele teadus- ja arendustegevuses ning toetades töö ja pereelu ühitamist .
Muudatusettepanek
26
Lisa sissejuhatuse teine lõik
Programmi rakendatakse pideva inimestesse investeerimise teel, seda peamiselt ühtse Marie Curie nimelise meetmete kogumi abil, mille raames toetatakse teadlasi nende karjääri igal etapil alates esmasest teaduskoolitusest kuni elukestva teadlasõppe ning karjääri kujundamiseni .
Nii riikide- kui ka valdkondadevaheline liikuvus, eri valdkondades ja riikides saadud kogemuste tunnustamine ning head töötingimused on Marie Curie nimeliste meetmete põhielemendid.
Programmis, mida rakendatakse pideva inimestesse investeerimise teel, seda peamiselt ühtse Marie Curie nimelise meetmete kogumi abil , tuleb võtta arvesse Euroopa teadlaste hartas ja teadlaste töölevõtmise juhendis toodud soovitusi, pöörates erilist tähelepanu Euroopa lisandväärtusele, mida need meetmed Euroopa teadusruumi kujundades loovad.
Nende meetmete raames toetatakse teadlasi nende karjääri igal etapil alates esmasest teaduskoolitusest kuni professionaalse arengu ja elukestva teadlasõppeni avalikus ning erasektoris.
Nii riikide- kui ka valdkondadevaheline liikuvus, mis on käesolevas programmis kesksel kohal; eri valdkondades ja riikides saadud kogemuste tunnustamine ning head töötingimused , nii teadustöö iseseisvuse, tasustamise parimate rahvusvaheliste standarditega vastavusse viimise kui sotsiaalsetele tagatistele ja kindlustuskaitsele suurema tähelepanu pööramise poolest, on Marie Curie nimeliste meetmete põhielemendid.
Viimaks, et edendada teadlaste liikuvust Euroopa Liidus, tuleb hakata võtma meetmeid teadlaste maksustamissüsteemi ühtlustamiseks.
Muudatusettepanek
27
Lisa sissejuhatuse kolmas a lõik (uus)
Toetada võidakse ka uutest liikmesriikidest pärinevaid doktorikraadiga teadlasi, et nad saaksid osaleda teistes liikmesriikides tegutsevate uurimisrühmade töös.
Selgitus
Lõimimismeetmed, mis toetavad uute liikmesriikide täielikku osalust kõigis ELi valdkondades, peaksid loomulikult hõlmama ka teadustegevust.
Muudatusettepanek
28
Lisa sissejuhatuse neljas lõik
Ettevõtete, s.h VKEde aktiivne osavõtt annab käesolevale programmile olulise lisandväärtuse.
Kõikide Marie Curie nimeliste meetmetega edendatakse tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahelist koostööd seoses teaduskoolituse, karjääri kujundamise ja teadmiste vahetamisega, kuna erimeede on suunatud tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööle ja partnerlusele.
Ettevõtete, s.h VKEde osavõtt annab käesolevale programmile olulise lisandväärtuse.
Kõikide Marie Curie nimeliste meetmetega edendatakse tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahelist koostööd seoses teaduskoolituse, karjääri kujundamise ja teadmiste vahetamisega, kuna erimeede on suunatud tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööle ja partnerlusele.
Ülikoolide ja tööstusringkondade koostöö puhul tuleb säilitada teadlaste akadeemiline vabadus.
Selgitus
Teadusmaailma ja ettevõtete partnerluse juures ei tohi ilmneda poliitilist ega finantssurvet.
Muudatusettepanek
29
Lisa sissejuhatuse neljas a lõik (uus)
Marie Curie nimeliste meetmete puhul tuleb erilist tähelepanu pöörata intellektuaalomandi kaitsele ja õiguste jagamisele, lisades vastavatesse lepingutesse klausli, mille abil kaitsta teadlast, kelle töö tulemuseks on patent, mida kasutatakse turule jõudvate toodete valmistamiseks.
Selgitus
On oluline, et raamprogramm kaitseks uurimistöö käigus saadud tulemusi, nähes ette sobivad lepinguklauslid, mille abil saaks tagada nende teadlaste õigusliku seisundi, kes osalevad programmides, mille tulemusel toodetakse ja turustatakse tooteid, mille valmimisel on olnud otsustav osa ühe või mitme teadlase uurimistööl.
Muudatusettepanek
30
Lisa sissejuhatuse viies lõik
Karjääri kujundamisel, teadlaste rahvusvahelise koostöö tugevdamisel ja rikastamisel ning andekate teadlaste huvi äratamisel Euroopa vastu peab arvesse võtma rahvusvahelist mõõdet, mis on Euroopas uurimis- ja arendustegevuse inimressursside oluline osa.
Kõik Marie Curie nimelised meetmed sisaldavad rahvusvahelist mõõdet ja sellele on suunatud ka iseseisvad meetmed.
Nii mees- kui naisteadlaste karjääri kujundamisel, teadlaste rahvusvahelise koostöö tugevdamisel ja rikastamisel ning andekate teadlaste huvi äratamisel Euroopa vastu peab arvesse võtma rahvusvahelist mõõdet, mis on Euroopas uurimis- ja arendustegevuse inimressursside oluline osa , luues kõnealuse eesmärgini jõudmiseks sobivaid ergutusi .
Kõik Marie Curie nimelised meetmed sisaldavad rahvusvahelist mõõdet ja sellele on suunatud ka iseseisvad meetmed.
Selgitus
Senised kogemused on õpetanud, et eriti just teadlased soovivad asukohta vahetada ainult juhul, kui on tagatud teatavad põhitingimused, nagu näiteks nende elukvaliteet ja töökoha kvaliteet.
Muudatusettepanek
31
Lisa sissejuhatuse kuues lõik
Arvestatakse säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.
Programmi eesmärk on tagada sooline võrdõiguslikkus toetades võrdseid võimalusi kõigi Marie Curie nimeliste meetmete puhul ning jälgides osalejate soolist jaotust (eesmärgiks naiste vähemalt 40% osalus).
Lisaks sellele kavandatakse meetmed nii, et teadlastel oleks võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel ning hõlpsam jätkata pärast vaheaega teadlaskarjääri.
Lisaks võetakse vajaduse korral selle eriprogrammi raames arvesse teadusuuringute ning nende potentsiaalsete rakenduste eetilisi, ühiskondlikke, õiguslike ja laiemaid kultuurilisi aspekte ning teaduse ja tehnika arengu sotsiaal-majanduslikke mõjusid ning väljavaateid.
Arvestatakse säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.
Programmi eesmärk on tagada sooline võrdõiguslikkus toetades võrdseid võimalusi kõigi Marie Curie nimeliste meetmete puhul ning jälgides osalejate soolist jaotust (eesmärgiks naiste vähemalt 40% osalus).
Lisaks sellele kavandatakse meetmeid nii, et kõrvaldada takistused, mis piiravad liikuvust ja tagada, et teadlastel oleks võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel , pakkudes asjakohaseid soodustusi nende perekondade toetamiseks ning et aidata neil leida püsivat töökohta või jätkata pärast vaheaega teadlaskarjääri.
Lisaks võetakse vajaduse korral selle eriprogrammi raames arvesse teadusuuringute ning nende potentsiaalsete rakenduste eetilisi, ühiskondlikke, õiguslike ja laiemaid kultuurilisi aspekte ning teaduse ja tehnika arengu sotsiaal-majanduslikke mõjusid ning väljavaateid.
Muudatusettepanek
32
Lisa sissejuhatuse seitsmes lõik
Selleks et täielikult ära kasutada Euroopa võimalust muutuda teadlastele huvipakkuvamaks, luuakse Marie Curie nimeliste meetmete abil sünergia teiste meetmetega nii ühenduse teaduspoliitika kui muude ühenduse poliitikameetmete raames, nt hariduse, ühtekuuluvuse ja tööhõive valdkonnas.
Sellise sünergia poole püüeldakse ka siseriiklike ja rahvusvaheliste meetmete abil.
Selleks et täielikult ära kasutada Euroopa võimalust muutuda teadlastele huvipakkuvamaks, luuakse Marie Curie nimeliste meetmete abil sünergia meetmetega nii ühenduse teaduspoliitika kui muude ühenduse poliitikameetmete raames, tagades soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise hariduse, ühtekuuluvuse ja tööhõive valdkonnas.
Sellise sünergia poole püüeldakse ka piirkondlike, siseriiklike ja rahvusvaheliste meetmete abil eelkõige eesmärgiga saavutada piirkondlik sidusus, võttes arvesse vähem arenenud piirkondade vajadust meelitada ligi teadlasi, mis võimaldaks neil kujundada oma keskmise pikkusega ja pikaajalist arengustrateegiat .
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanekus kavatsetakse pöörata erilist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele, tuleb vajadusel sobivas sõnastuses täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi.
Muudatusettepanek
33
Lisa sissejuhatuse seitsmes a lõik (uus)
Oluline on tugevdada seost teadustöö ning ülikooliõppe reformimise ja lähenemisprogrammi vahel (Bologna protsess), et soodustada teadlaste liikuvust ja tagada, et selle tulemuseks ei oleks süsteem, kus ainsaks eesmärgiks on ülikooliõppe kiire lõpetamine, välismaal kogemuste omandamisest loobumise hinnaga.
Muudatusettepanek
34
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Teadlaste esmane koolitamine" esimene lõik
Selle meetmega toetatakse teadlaste esmast koolitust ning on tavaliselt suunatud teadlaskarjääri neljale esimesele ning kuni ühele lisa-aastale esmase koolituse lõpetamiseks.
Piireülese võrgustiku kaudu, mille eesmärk on struktureerida märkimisväärset osa teadlaste kõrgetasemelise esmase koolituse võimekusest avalikus ja erasektoris nii liikmesriikides kui ka assotsieerunud riikides, tahetakse meetme abil parandada mõlemas sektoris teadlaste karjäärivõimalusi ja seeläbi suurendada teadlaskarjääri atraktiivsust noorte teadlaste hulgas.
Selle meetmega toetatakse teadlaste esmast koolitust , mis hõlmab tavaliselt neli aastat teadustegevust (täistööajale taandatuna) ning juhul, kui see on vajalik esmase koolituse lõpetamiseks , kuni ühe lisa-aasta .
Piiriülese võrgustiku kaudu, mille eesmärk on struktureerida märkimisväärset osa teadlaste kõrgetasemelise esmase koolituse võimekusest avalikus ja erasektoris nii liikmesriikides kui ka assotsieerunud riikides, tahetakse meetme abil parandada mõlemas sektoris teadlaste karjäärivõimalusi ja seeläbi suurendada teadlaskarjääri atraktiivsust noorte hulgas.
Selgitus
Mõiste "täistööajale taandatud" lisamise abil hoiab ära diskrimineerimise seoses töö- ja pereelu ühitamise poliitikaga.
Marie Curie nimelise meetme "Teadlaste esmane koolitamine" eesmärk on soodustada ja suurendada teadlaskarjääri atraktiivsust noorte seas.
Niisiis on see suunatud noortele, kel on soodumus teadustööks.
Muudatusettepanek
35
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Teadlaste esmane koolitamine" kolmas lõik
Teadusuuringute ühisprogrammid peaksid kvaliteedi standardite osas olema ühtsed ning hõlmama juhendamis- ja nõustamissätteid.
Ühtne koolitusprogramm kasutab ära võrgustikus osalejate, k.a ettevõtete täiendavat pädevust ja muud sünergiat.
Selleks on vajalik vastastikune koolituskvaliteedi ning võimalusel diplomite ja teiste väljaantud tunnistuste tunnustamine.
Teadlaste koolitamise ühisprogramm peaks kvaliteedi standardite osas olema ühtne ning hõlmama juhendamis- ja nõustamissätteid.
Ühtne koolitusprogramm kasutab ära võrgustikus osalejate, k.a ettevõtete täiendavat pädevust ja muud sünergiat.
Selleks on vajalik vastastikune koolituskvaliteedi ning võimalusel diplomite ja teiste väljaantud tunnistuste tunnustamine.
Eelkõige pööratakse tähelepanu teadlaste pikaajalise tööhõivega seotud probleemidele.
Selgitus
Teadlaste koolitamine nõuab märkimisväärseid rahalisi vahendeid, mida ei tohi kulutada asjata.
Seetõttu on vaja võtta meetmeid, et tagada kõige andekamate teadlaste liitumine Euroopa teadusturuga.
Muudatusettepanek
36
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Teadlaste esmane koolitamine" viienda lõigu teine a taane (uus)
· võimalus luua ettevõtetes töötavatele teadlastele ülikoolide juures lühiajalisi ametikohti, et tugevdada teadusasutuste ja ettevõtete koostööd ning teadmiste edasiandmist.
Selgitus
See suurendaks teadlaste liikuvust tööstus- ja äriettevõtete ning teadusasutuste vahel ning soodustaks akadeemilise ja tööstusliku uurimissuuna teadmiste edasiandmist.
Muudatusettepanek
37
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Teadlaste esmane koolitamine" viienda lõigu kolmas a taane (uus) ja kolmas b taane (uus)
·
·
·
·
·
·
· meetmed, mis võetakse tarvitusele koos kolmandate riikidega ja mille eesmärk on koolitada oma karjääri alustavaid teadlasi;
· toetus teadlaste trükiste, uurimuste ja raamatute avaldamiseks eesmärgiga levitada teadmisi ning toetada teadlaste teadusteoreetilist arengut.
Selgitus
On oluline soodustada koostööd kolmandate riikidega, kui see võib tuua lisaväärtust karjääri alustavate Euroopa teadlaste koolitamisse.
Eelkõige noorte teadlaste teadusteoreetiliste ideede avaldamine väärib eritoetust, sest see mitte ainult ei tutvusta uusi seisukohti, vaid loob ka sobivad tingimused loominguliseks teadusalaseks võistluseks.
Muudatusettepanek
38
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Elukestev õpe ja karjääri kujundamine" teine lõik
Käesolev meede on suunatud vähemalt nelja-aastase (täistööaeg) uurimiskogemusega teadlastele.
Kuna meede on suunatud elukestvale õppele ja karjääri kujundamisele, eeldatakse aga, et tavaliselt on teadlastel pikem kogemus.
Käesolev meede on suunatud vähemalt nelja-aastase (täistööajaga või täistööajale taandatud) uurimiskogemusega või doktorikraadiga teadlastele.
Kuna meede on suunatud elukestvale õppele ja karjääri kujundamisele, eeldatakse aga, et tavaliselt on teadlastel pikem kogemus.
Selgitus
Mõiste "täistööajale taandatud" (mis hõlmab ka töölenaasmist pärast võimalikke karjäärikatkestusi) lisamise abil püütakse vältida diskrimineerimist seoses töö- ja pereelu kokkusobitamise poliitikaga.
Muudatusettepanek
39
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Elukestev õpe ja karjääri kujundamine" neljanda lõigu teine taane
· muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused, kaasa arvatud suured teadusasutused, kes rahastavad ja haldavad stipendiumiprogramme riikliku volituse alusel või keda on riiklikud asutused tunnustatud , nagu riiklikult asutatud eraõiguslikud agentuurid, kes osutavad avalikke teenuseid, heategevusasutused jne;
· muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused, kaasa arvatud suured teadusasutused, ülikoolid või muud organisatsioonid, kes rahastavad ja haldavad stipendiumiprogramme riikliku volituse alusel või keda on riiklikud asutused tunnustanud , nagu riiklikult asutatud eraõiguslikud agentuurid, kes osutavad avalikke teenuseid, heategevusasutused , riiklike asutustega koostööd tegevad ettevõtted jne;
Selgitus
Kasulik on lisada ülikoolid kaasrahastamiseks kõlbulike teadusasutuste ja organite nimekirja, kuna ülikoolid mõjutavad inimressursside loomist ja koolitamist teadusvaldkonnas.
Ettevõtteid, millel on vahendid ja soov kaasrahastamise skeemis osaleda, ei tohiks kõrvale jätta, kuigi neil ei saa lubada programmi ennast otsustavalt mõjutada.
Muudatusettepanek
40
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Elukestev õpe ja karjääri kujundamine" kuues lõik
Mõlemaid rakendusviise kasutatakse paralleelselt.
Raamprogrammi käigus hinnatakse mõlema rakendusviisi mõjusid, mis määravad ülejäänud programmi rakendusviisid.
Mõlemaid rakendusviise kasutatakse esialgu paralleelselt , rakendades kaarahastamist ja nähes ette mõlemale rakendusviisile sobiva algetapi.
Raamprogrammi käigus hinnatakse mõlema rakendusviisi mõjusid, mis määravad ülejäänud programmi rakendusviisid.
Selgitus
Mitte kõigil riikidel ega piirkondadel ei ole liikuvusprogramme, seega võib esineda ebavõrdset kohtlemist, mida esialgne katseetapp aitaks ära hoida.
Muudatusettepanek
41
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Tööstuse ja akadeemiliste ringkondade partnerlus ja koostöö" esimene lõik
Selle meetme eesmärk on alustada ja edendada dünaamilist koostööd avalike teadusasutuste ja eraõiguslike ettevõtete (eriti SMEde) vahel pikaajaliste koostööprogrammide alusel, mis pakuvad häid võimalusi ulatuslikumaks teadmiste vahetuseks ja kultuuriliste erinevuste ning mõlemas valdkonnas vajaminevate oskuste paremaks mõistmiseks.
Selle meetme eesmärk on alustada ja edendada dünaamilist koostööd avalike teadusasutuste ja eraõiguslike ettevõtete (eriti SMEde) vahel pikaajaliste koostööprogrammide alusel, mis pakuvad häid võimalusi ulatuslikumaks teadmiste vahetuseks ja kultuuriliste erinevuste ning mõlemas valdkonnas vajaminevate oskuste paremaks mõistmiseks.
Meede koostatakse nii, et see ei piiraks osalevate teadlaste liikuvust uurimistulemuste avaldamise või teatavate organisatsioonide heaks töötamise piiramise teel.
Selgitus
Enne tööstuse ja teadusringkondade koostöö tihendamisele asumist tuleb lahendada intellektuaalset omandit puudutavad küsimused.
ELi vahendeid tuleb kasutada liidu kui terviku tugevdamiseks; seetõttu tuleb selgelt välja öelda, et koostöökokkulepped ei tohi piirata liikuvust, näiteks „karantiiniperioodide” näol või takistades uute ametikohtade vastuvõtmist või uurimistulemuste avaldamist.
Muudatusettepanek
42
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Tööstuse ja akadeemiliste ringkondade partnerlus ja koostöö" teise lõigu sissejuhatus
Meedet rakendatakse paindlikult mõlemast sektorist vähemalt kahe eri liikmesriigi või assotsieerunud riigi asutuste vaheliste koostööprogrammide kaudu, seejuures toetatakse raamprogrammiga töötajate vahelist suhtlemist.
Ühenduse toetust antakse ühele või mitmele järgmisele tegevusele:
Meedet rakendatakse paindlikult , kasutades kogu Euroopa Liidus juba leiduvatest tööstuse ja akadeemiliste ringkondade partnerlussuhetest saadud kogemusi, vähemalt kahe eri liikmesriigi või assotsieerunud riigi mõlema sektori asutuste vaheliste koostööprogrammide kaudu, seejuures toetatakse raamprogrammiga töötajate vahelist suhtlemist.
Ühenduse toetust antakse ühele või mitmele järgmisele tegevusele:
Selgitus
Enamusel ülikoolidest on juba hästi sissetöötatud partnerlussuhted tööstus- ja äriettevõtetega.
Neid kogemusi teatava suutlikkuse ja intellektuaalse omandi õigusi puudutavate eeskirjade vajalikkuse kohta tuleks kasutada tulevaste meetmete alusena.
Muudatusettepanek
43
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Tööstuse ja akadeemiliste ringkondade partnerlus ja koostöö" teise lõigu kolmas a taane (uus)
· meetmed, millega tugevdatakse teadustöö alusel toimivate piirkondlike klastrite arengut;
Selgitus
Tähtis meede teadus- ja arendustegevuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tugevdamiseks seisneb jõupingutuste teadlikus koondamises piirkondadesse, kus ülikoolide läheduses leidub taolisi klastreid.
Sageli on klastritele suunatud strateegia edukam kui traditsiooniline, üksikutele väikestele firmadele keskenduv lähenemine.
Muudatusettepanek
44
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Rahvusvaheline mõõde" esimene lõik
Kuna rahvusvaheline mõõde on Euroopa teadus- ja arendustegevuse inimressursside oluline komponent, kehtestatakse erimeetmed Euroopa teadlaste karjääri kujundamiseks ja rahvusvahelise koostöö tugevdamiseks.
Kuna rahvusvaheline mõõde on Euroopa teadus- ja arendustegevuse inimressursside oluline komponent, kehtestatakse erimeetmed Euroopa teadlaste karjääri kujundamiseks ja rahvusvahelise koostöö tugevdamiseks riiklikul või piirkondlikul tasandil .
Selgitus
Liikuvusprogrammide kaasrahastamise ettepanekul võib olla võimendav mõju, kuna see lubab arvesse võtta nii oma karjääri alustavate kui ka suuremate kogemustega teadlaste erinevaid vajadusi.
Piirkonnad on teadlaste liikuvuse soodustamisel olulised üksused ja neid tuleks seetõttu käesolevas kontekstis mainida.
Muudatusettepanek
45
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Rahvusvaheline mõõde" teise lõigu punkt i
i) stipendiumid (tagasipöördumise kohustusega) kogenud teadlastele teadustegevuseks väljaspool Euroopat elukestva õppe ja kogemuste vahetamise raames uute oskuste ja teadmiste omandamiseks;
i) asjakohaselt rahastatud stipendiumid ( Euroopa Liitu tagasipöördumise kohustusega) kogenud teadlastele teadustegevuseks väljaspool Euroopat elukestva õppe ja kogemuste vahetamise raames ning karjääri alustavatele teadlastele uute oskuste ja teadmiste omandamiseks;
Selgitus
Liikuvust raskendab sageli ebapiisav rahastamine, kas seoses stipendiumide või tagasipöördumis- ja reintegratsioonitoetustega, eelkõige teadlaste puhul, kes on jõudnud karjääri keskpunkti või lõpuossa.
Karjääri alustavatel teadlastel peaks olema võimalus saada stipendiume samasugustel tingimustel, et nad saaksid oma oskusi arendada ja pöörduksid tagasi kõrgelt kvalifitseerituna.
Teadlasi ei peaks kohustama pöörduma tagasi just oma päritoluriiki.
Selle asemel peaks neil olema võimalus täiendada oma kogemusi, enne kui nad pöörduvad tagasi liidu mistahes liikmesriiki.
Muudatusettepanek
46
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Rahvusvaheline mõõde" teise lõigu punkt ii
ii) tagasipöördumis- ja reintegratsiooni toetused kogenud teadlastele pärast rahvusvahelise kogemuse omandamist.
Selle meetme raames toetatakse ka liikmesriikide ja assotsieerunud riikide välismaal töötavate teadlaste võrgustikke, et teavitada neid ning hoida kursis Euroopa teadusruumi arenguga.
ii) asjakohaselt rahastatud tagasipöördumis- ja reintegratsiooni toetused kogenud või karjääri alustavatele teadlastele pärast rahvusvahelise kogemuse omandamist.
Selle meetme raames toetatakse ka liikmesriikide ja assotsieerunud riikide välismaal töötavate teadlaste võrgustikke, et teavitada neid ning hoida kursis Euroopa teadusruumi arenguga, ning väljaspool Euroopat elavatele Euroopa teadlastele pakutakse soodustusi, et nad tagasi pöörduksid .
Selgitus
Liikuvust raskendab sageli ebapiisav rahastamine, kas seoses stipendiumide või tagasipöördumis- ja reintegratsioonitoetustega, eelkõige teadlaste puhul, kes on jõudnud karjääri keskpunkti või lõpuossa.
Karjääri alustavatel teadlastel peaks olema võimalus saada stipendiume samasugustel tingimustel, et nad saaksid oma oskusi arendada ja pöörduksid tagasi kõrgelt kvalifitseerituna.
Mujal maailmas töötavaid Euroopa teadlasi tuleb õhutada Euroopasse tagasi pöörduma.
Muudatusettepanek
47
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Rahvusvaheline mõõde" kolmanda lõigu punkt i
i) stipendiumid kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud teadlaste meelitamiseks liikmesriikidesse ja assotsieerunud riikidesse teadmiste saamise ja kõrgetasemeliste sidemete loomise eesmärgil.
Arengumaade ja esilekerkivate majanduskeskkondade teadlased võivad saada toetust tagasipöördumise perioodil.
Kolmandate riikide ja assotsieerunud riikide teadlaste võrgustikke toetatakse samuti, et neid struktureerida ja luua sidemeid päritolumaaga;
i) stipendiumid kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud teadlaste meelitamiseks liikmesriikidesse ja assotsieerunud riikidesse teadmiste saamise ja kõrgetasemeliste sidemete loomise eesmärgil.
Arengumaade ja esilekerkivate majanduskeskkondade teadlased võivad saada toetust tagasipöördumise perioodil.
Kolmandate riikide ja assotsieerunud riikide teadlaste võrgustikke toetatakse samuti, et neid struktureerida ja luua sidemeid päritolumaaga , ning headele teadlastele kõikjal maailmas pakutakse soodustusi, et õhutada neid Euroopasse elama asuma ;
Selgitus
Üldiselt tuleks teadlastele pakkuda soodustusi, et nad Euroopasse elama asuksid või tagasi pöörduksid.
Muudatusettepanek
48
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkiri "Erimeetmed"
Euroopa teadlaste tegeliku tööturu loomise toetamiseks tuleb rakendada ühtseid erimeetmeid, et kõrvaldada liikuvusega seotud takistused ja suurendada teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas.
Need meetmed on suunatud eelkõige huvigruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmisele kaasa arvatud Marie Curie nimeliste meetmete kaudu, meetmete soodustamisele ja toetamisele liikmesriikide tasandil ning ühenduse meetmete täiendamisele.
Euroopa teadlaste tegeliku tööturu loomise toetamiseks tuleb rakendada ühtseid erimeetmeid, et kõrvaldada tööalase liikuvusega seotud takistused eelkõige sotsiaalkaitse ja maksude valdkonnas, mille tulemuseks on tihti otsus mitte asuda tegutsema teadusvaldkonnas, ja suurendada teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas, kergendades töö ja pereelu ühitamist, mis eeldab eelkõige seda, et neile tagatakse sobivad rahalised ja palgatingimused ning sotsiaalkaitsemehhanismid .
Need meetmed on suunatud eelkõige huvigruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmisele , kaasa arvatud Marie Curie nimeliste meetmete kaudu, meetmete soodustamisele ja toetamisele liikmesriikide tasandil ning ühenduse meetmete täiendamisele.
Peale selle nähakse ette Euroopa algatused teadlaste ja nende perekondade liikuvuse soodustamiseks ning nende integreerimiseks vastuvõtjariigis.
Kõik Marie Curie nimelised meetmed peavad tagama võrdsed võimalused ja kõrvaldama kõik puudega teadlasi piiravad takistused.
Selgitus
Oluline on soodustada Euroopa liikuvuskeskuste võrgustiku toetamist, et hõlbustada teadlaste ja nende perekondade integreerumist vastuvõtjariigis ning tutvustada laiemale üldsusele teavituskampaaniate ja seminaride abil teadlaste tegevust ja Marie Curie nimelisi meetmeid.
Liikmesriikide sotsiaalkaitse- ja maksusüsteemide erinevused võivad liikuvust takistada ning sellest lähtuvalt tuleks kiiresti tarvitusele võtta kooskõlastatud meetmed.
Arvestades, et palk on kutsealase tunnustamise üks nähtavamaid aspekte, tuleb tagada väärikad ja ligitõmbavad sissetulekud, et tekitada huvi teaduskarjääri vastu.
SELETUSKIRI
Sissejuhatus
Lissabonis seadis Euroopa Liit eesmärgiks saada maailmatasandil juhtivaks jõuks.
Seetõttu otsustati rajada 2010. aastaks teadmistepõhine ühiskond, kus pööratakse peatähelepanu teadusuuringutele ja innovatsioonile.
Viis aastat pärast Lissaboni ja viis aastat enne 2010. aastat on jõudnud kätte aeg tõsiselt järele mõelda, sest lõhe meie ja teiste maailma arengumootorite vahel ei ole kahanenud, pigem vastupidi.
Ameerika Ühendriikide tugevuseks on märkimisväärselt suured investeeringud teadusuuringutesse ning agressiivsed ja erinevates kohtades korraga tehtavad katsed, mille tulemusi seejärel edukalt rakendatakse ülemaailmsel turul (Internet, GPS jne).
Aasia riikides seevastu lisanduvad odavale tööjõule üha suurenevad tehnoloogilised edusammud, mille hind on samuti madal ning mille puhul ei pöörata tähelepanu keskkonna-, töö- ja tervisekaitsega seotud kulukatele meetmetele.
Mõistes, et on selle tulemusel raskesse olukorda sattunud, kiirendab Euroopa Liit Lissaboni protsessi, suurendades investeeringuid teadusuuringutesse, tehnoloogiasse, haridusse ja innovatsiooni, et muutuda konkurentsivõimelisemaks ning tagada suurem majanduskasv ja tööhõive.
Selles kontekstis kujutavad teadlased endast Euroopa Liidu uue majandussüsteemi käimapanevat jõudu ning teadusuuringud vahendit teadmiste täiustamiseks, ilma milleta pole võimalik konkurentsivõimet parandada.
Uuendatud Lissaboni strateegia raames nähakse inimeses majanduskasvu ja tööhõive peamist ressurssi.
Seetõttu on Marie Curie nimeliste meetmete jätkuv kasutamine kasulik ja vajalik , kuivõrd need on juba näidanud, kui tähtis on soodustada teadlaste liikuvust, et võimaldada teadmiste ja ideede vahetust.
Kuid neist üksi ei piisa niivõrd suure väljakutsega toimetulemiseks.
Seetõttu tuleb luua tõeline Euroopa teadusruum, et tekiks pikk ja peatamatu ideedevool, mille alusel saaks koostada Euroopa teadlaste harta ning käitumisjuhendi ja mis läbiks kõiki liikmesriike ning haaraks need kaasa.
Tuleb luua Euroopa teadusturg, et teaduse suurvaimud saaksid vabalt mõõtu võtta ning leiaksid hindamist ja tunnustust, muuhulgas ka oma õigustatud karjääripüüetele.
Et meelitada teadlast (tagasi) teaduskarjääri juurde Euroopas, peab talle pakkuma suurprojekti lumma, tal peavad olema vahendid ja väljavaated selle realiseerimiseks; tal peab olema kindlustunne tuleviku suhtes ja teda ei tohi vaevata ängistus perekonna mahajätmise pärast, kuna rahanappus ei luba neid endaga kaasa võtta.
Teadlase amet
Euroopa Komisjoni ettepanekus, milles käsitletakse eriprogrammi "Inimesed", võetakse arvesse Marie Curie nimeliste meetmete rakendamisel saadud positiivseid kogemusi, mis on oluliselt soodustanud kõrgeima taseme teadusuuringuid, mis on sel juhul kujunenud tõeliseks ideedegeneraatoriks.
Arvestades, et kogemused on olnud nii positiivsed, on mõistlik alusstruktuuri kohandada, täiendades seda saadud kogemuste najal mõningate muudatustega.
Eriprogrammi "Inimesed" eesmärgid on väga auahned, püüdes täiustada ja suurendada Euroopa teaduse ja tehnoloogia valdkonna inimpotentsiaali.
Programm peaks õhutama andekaid noori valima teadlasekarjääri ning hoidma Euroopa teadlasi Euroopas, samuti on selle eesmärgiks teadlaste kohalemeelitamine tervest maailmas.
Selleks peab teadlasekarjäärist saama amet kui selline, mida tunnustatakse ja tasustatakse kohasel viisil.
Teadlase töötasu on tähtis tegur teaduskarjääri ligitõmbavuse suurendamisel.
Seetõttu tuleb teadlastele luua palgatingimused, mis vastavad parimatele rahvusvahelistele standarditele, ning pöörata piisavat tähelepanu sellega kaasas käivatele sotsiaalsetele tagatistele ja kindlustuskaitsele.
See aitab tagada teadusuuringute sõltumatust.
Et olla usaldusväärsed, peavad teadusuuringud olema nii sõltumatud kui võimalik ning aitama struktureerida Euroopa teadusruumi , milles teadlastel peab olema võimalik täiesti vabalt ringi liikuda, arendades oma võimeid ja suurendades pädevust.
Teadlastel peab olema võimalik hinnata iseennast ja hankida uusi teadmisi, leida rakendust oma oskustele ning olla ühenduses ümbritseva ühiskonnaga seminaride, konverentside ja erialaste kohtumiste kaudu, mille abil tutvustada oma uurimistulemusi ja ammutada inspiratsiooni edasiseks uurimistegevuseks.
See tuleks võimalikuks teha Marie Curie nimeliste meetmete abil rahastatava spetsiaalse võrgustiku kaudu.
Nimetatud võrgustik peaks hõlbustama teadlastel karjääri kujundamist ning aitama leida pärast vastava hariduse omandamist erialast tööd .
Arvestades sellega, et programmi "Inimesed" eesmärk on teadlasekarjääri hõlbustamine, tuleb teadlasi toetada kogu karjääri jooksul, alates ettevalmistuse varajastest etappidest.
Ei tohi unustada naisteadlasi ning tuleb teha eraldi jõupingutusi, et ergutada neid teaduskarjäärile, mis ei tohi nõuda pereelu ohverdamist.
Seetõttu tuleb näha ette sobivad meetmed, mille abil sobitada kokku töö- ja pereelu ning võimaldada naisteadlastel naasta pärast tegevuse katkestamist teadusuuringute juurde.
Teadlase ja tema perekonna integreerimine vastuvõtjariigis on tihedalt seotud olukorra parandamisega Euroopa teadusturul, mistõttu on äärmiselt oluline toetada Euroopa liikuvuskeskuste võrgustikku .
Selle juurde kuulub teadlaste elutingimuste parandamine vastuvõtjariigis, tutvustades samas üldsusele teadlaste tegevust ja Marie Curie nimelisi meetmeid.
Kaasrahastamine
Kaasrahastamise kord vajab eraldi käsitlemist, seda arutatakse palju ja sageli, sest kõige raskem on ühiste uurimiseesmärkide määratlemine, olgu tegemist avalike või eraorganisatsioonide eesmärkidega.
See tähendab, et riiklike programmide ja erainvesteeringute panus peab võimaldama inimressursse rakendada ja pöörata erilist tähelepanu kõrgtasemele, lisandväärtusele , mis Euroopa teadusruumi kujundab.
Seetõttu on vajalik tugev kooskõlastatus programmi "Inimesed", riiklike programmide, struktuuripoliitika ning ühenduse haridus- ja kutseõppepoliitika vahel, et tõhustada ja jõupingutusi, koondades neid ühele ja samale eesmärgile – motiveerida teadlasi, et motiveerida teadusuuringuid .
Teadusuuringute motiveerimine tähendab ühtlasi nende reguleerimist asjaomaste õigusvahendite abil.
Arvestades, et intellektuaalomandi suhtes ei kehti ühtset korda, tuleb Marie Curie nimeliste meetmete juures pöörata erilist tähelepanu loodava intellektuaalomandi kaitsele ja jagamisele lepinguklauslite abil, mis kaitsevad teadlast ja uuringutulemusi.
Kuna kõikjal ei olda valmis kasutama sellist keerulist süsteemi nagu liikuvusprogrammide kaasrahastamine, tuleb näha ette katseetapp , mis aitaks vältida nende teadlaste ebavõrdset kohtlemist, kes pärinevad piirkondadest, kus puuduvad liikuvusprogrammid.
Teadusuuringutega tegelemist tuleb võimaldada kõigile, kes vastavad asjaomastele nõudmistele, seetõttu on oluline tagada hõlbus juurdepääs programmidele, mille abil valitakse teadusuuringuteks sobivaid töötajaid.
Selleks peab Euroopa Komisjon tööprogrammi koostamise ajal ja kooskõlas pakkumistel osalemist reguleerivate eeskirjadega nägema ette bürokraatiatoimingute lihtsustamise ja kiirendamise , tagamaks, et keerulised menetlused ei kahjusta olulisi teaduslikke algatusi.
Euroopa Parlamenti tuleb pidevalt teavitada eriprogrammi "Inimesed" meetmete abil saavutatud tulemustest.
Programmi peab olema võimalik parandada ja korrigeerida, kui selle rakendamise esimesed tulemused seda nõuavad.
Eelarve
Programmi "Inimesed" auahnete eesmärkide elluviimise otsustav tegur on püsiv eelarve .
Liikmesriigid on võtnud kohustuse investeerida 3% oma sisemajanduse kogutoodangust teadusuuringute valdkonda.
Euroopa Liit peab hoidma seda kurssi ning tagama, et ühenduste eelarvest eraldatavate vahendite vähesusega ei kahjustataks arengustrateegiat tervikuna.
Oleks tõepoolest paradoksaalne, kui liikmesriigid suurendaksid investeeringuid teadusuuringutesse, aga EL otsustaks neid vähendada, mis nurjaks käimasoleva programmi või kaotaks selle kaasrahastamisvahendid.
Teadmistesse investeerimine tähendab eelkõige investeerimist noortesse, nende koolitamist, neile võimaluse andmist rahvusvahelisel tööturul konkureerida ja tuleviku väljakutset vastu võtta.
Selle väljakutse nimi on teadus.
23.6.2006
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi "Inimesed"
( KOM(2005)0442 – C6‑0383/2005 – 2005/0187(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Marilisa Xenogiannakopoulou
LÜHISELGITUS
1.
Ettepaneku põhielemendid
Ettepanek eriprogrammide kohta põhineb asutamislepingu XVIII jaotise artiklitel 163–173 ning eriti artikli 166 lõikel 3, mis käsitleb raamprogrammi rakendamist eriprogrammide kaudu.
Komisjon kavatseb luua rakendusasutuse, kellele usaldatakse teatavad eriprogrammide "Koostöö", "Inimesed" ja "Võimekus" rakendamiseks vajalikud ülesanded.
Seda lähenemisviisi kasutatakse ka eriprogrammi „Ideed" rakendamise puhul.
Eriprogrammiga "Inimesed" stimuleeritakse inimesi alustama ja jätkama teadlaskarjääri, julgustatakse teadlasi jääma Euroopasse ning meelitatakse parimaid teadlasi Euroopasse.
Tegevus tugineb Marie Curie nimeliste meetmete pikaajalisele ja edukale kogemusele, vastates teadlaste koolituse, liikuvuse ja karjääri kujundamise vajadustele.
Järjepidevus on siinkohal oluline, samas pööratakse suuremat tähelepanu järgmistele aspektidele:
· tugevam struktureeriv mõju, näiteks piirkondlike, siseriiklike ja rahvusvaheliste programmide kaasrahastamise kehtestamise kaudu meetme "Elukestev õpe ja karjääri kujundamine" puhul;
· Tööstuse osalemine: samal ajal kui säilitatakse Marie Curie nimeliste meetmete alt-üles suunatud olemus, osutatakse suuremat tähelepanu koolitusele ja karjääri kujundamisele erinevates sektorites ja nende jaoks, eriti erasektoris.
Seda tõhustatakse valdkondadevaheliste kogemuste stimuleerimisega tööstuse aktiivse osalemise kaudu kõikides meetmetes ning konkreetse kava kehtestamisega teadmiste vahetamiseks partnerlustes avaliku ja erasektori vahel, hõlmates eelkõige VKEsid;
· tugevdatakse rahvusvahelist mõõdet.
Lisaks väljapoole suunatud stipendiumidele koos naasmise kohustusega, mille eesmärgiks on ELi teadlaste elukestvasse õppesse ja karjääri kujundamisse panustamine, laiendatakse rahvusvahelist koostööd veelgi kolmandate riikide teadlaste kaudu.
2.
Arvamuse koostaja soovitused
Ühtsuse huvides esitab arvamuse koostaja ühesugused muudatusettepanekud kõigi seitsme eriprogrammi jaoks.
Standardmuudatusettepanek osutab mitmeaastasele finantsraamistikule ning vajadusele pidada kinni rubriigi 1a ülemmäärast.
Järgmised muudatusettepanekud lähtuvad usaldusväärse finantsjuhtimise ning eriprogrammi raames rahastatavate meetmete tõhusa rakendamise ideest.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et ühenduse rahastatavate teadusuuringute finantsjärelevalve parandamiseks peaks komisjon teavitama eelarvepädevaid institutsioone regulaarselt eriprogrammide rakendamisest ja andma eelnevat teavet, kui ta kavatseb kalduda kõrvale üldeelarves esitatud kulude jaotusest.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1
Lõige 1 a (uus)
1 a. on seisukohal, et õigusloomealases ettepanekus toodud soovituslik lähtesumma peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) rubriigi 1 a ülemmääraga, ning rõhutab, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 38 sätetega;
Selgitus
Standardmuudatusettepanek
Ettepanek võtta vastu otsus
Komisjoni ettepanek
ELT C 49, 28.2.2006, lk 37.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
2
Artikli 3 esimene a lõik (uus)
Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et kontrollida rahastatud meetmete tõhusat ja finantsmääruse sätete kohast rakendamist.
Muudatusettepanek
3
Artikli 3 esimene b lõik (uus)
Programmi halduskulud kokku, sealhulgas ameti sise- ja juhtimiskulud, peaksid olema proportsionaalsed asjaomases programmis ettenähtud ülesannetega ning sõltuvad eelarvepädevate ja õigusloomeinstitutsioonide otsusest.
Selgitus
Ametile eraldatud assigneeringud peaksid olema kooskõlas ameti loomise tegevusjuhendi ja nõukogu määruse nr 58/2003 (millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded) sätetega.
Nii tagatakse programmi meetmete asjakohane rahastamine.
Muudatusettepanek
4
Artikli 3 esimene c lõik (uus)
Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk säästlikult, tõhusalt, mõjusalt, samuti proportsionaalselt.
Muudatusettepanek
5
Artikkel 5 a (uus)
Artikkel 5 a
Komisjon annab eelarvepädevatele institutsioonidele eelnevat teavet, kui ta kavatseb kalduda kõrvale iga-aastase eelarve märkustes ja lisas esitatud kulude jaotusest.
Selgitus
Nimetatud menetlus kehtestati parlamendi eelarvekomisjoni ja komisjoni vahel 1999. aasta oktoobris sõlmitud kokkuleppe tulemusena.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et menetlus peaks jääma kehtima, et parandada seitsmenda raamprogrammi eriprogrammide rahaliste vahendite kasutamise järelkontrolli.
Muudatusettepanek
6
Artikli 8 lõige 5 a (uus)
5 a.
Hindamisaruanne sisaldab finantsjuhtimise usaldusväärsuse hinnangut.
See sisaldab programmi eelarve haldamise ja majandamise tõhususe ja korrakohasuse hinnangut.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi "Inimesed"
Viited
KOM(2005)0442 – C6-0383/2005 – 2005/0187(CNS)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
BUDG 17.11.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
0.0.0000
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Marilisa Xenogiannakopoulou 20.9.2004
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
22.6.2006
Vastuvõtmise kuupäev
22.6.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
16
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Herbert Bösch, Simon Busuttil, Bárbara Dührkop Dührkop, Markus Ferber, Ingeborg Gräßle, Nathalie Griesbeck, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Antonis Samaras, Esko Seppänen, Nina Škottová, Helga Trüpel, Yannick Vaugrenard, Ralf Walter
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
25.4.2006
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi "Inimesed" Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
( KOM(2005)0442 – C6‑0383/2005 – 2005/0187(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Jamila Madeira
LÜHISELGITUS
Sissejuhatus
2002. aasta märtsis seati Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel eesmärgiks suurendada 2010. aastaks uuendustegevusele ning teadus- ja arendustegevusele tehtavate kulutuste taset 3%-ni SKTst.
Üks viise, kuidas raamprogrammis püütakse selle eesmärgi ja ühtlasi peamise väljakutseni jõuda, on piisava inimressursi kasutuselevõtu kaudu Euroopa teadusuuringutes.
Hinnangute kohaselt on ELil selleks, et jõuda 2010. aastaks 3 %-ni, vaja üle 600 000 teadlase.
Selle nii avaliku kui ka erasektori teadusuuringuid puudutava ülesande täitmiseks tuleb kombineerida erinevaid eesmärke, et:
- suurendada diplomeeritud isikute ja sealhulgas omakorda teaduskraadiga isikute arvu;
- mobiliseerida rahvusvahelisel tasandil kogu teadusuuringute inimpotentsiaal, seda eelkõige naiste hulgas;
- püüda piirata teadlaste arvu, kes lahkuvad uurimistöölt teistesse ametitesse;
- õhutada teadlasi jääma ELi.
Programm
"Inimesed" on üks viiest esitatud eriprogrammist, mis põhineb komisjoni seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ettepanekul.
Väljapakutud struktuur jaguneb neljaks peamiseks eriprogrammiks – koostöö, ideed, inimesed ja võimekus –, millest igaüks vastab ühele Euroopa teaduspoliitika põhieesmärgile; tulevane eriprogramm käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsest tegevust.
Eriprogramm "Inimesed" kasutab Marie Curie nimeliste meetmete raames omandatud kogemusi, et vastata teadlaste koolituse, liikuvuse ja karjääri kujundamise vajadustele.
Nii on tagatud järjepidevus, aga ka keskendumine eelkõige järgmistele aspektidele:
märgatavam struktureeriv mõju , näiteks võttes elukestva õppe ja karjääri kujundamise puhul kasutusele piirkondlike, siseriiklike ja rahvusvaheliste programmide kaasrahastamise;
tööstuse osalemine: samal ajal kui säilitatakse Marie Curie nimeliste meetmetega antud tõuge, osutatakse suuremat tähelepanu karjääri kujundamisele eri sektorites ja nende jaoks ning seda eelkõige erasektoris;
rahvusvahelist mõõdet tuleb tugevdada.
Lisaks naasmise kohustusega stipendiumidele, mille eesmärk on panustada teadlaste elukestvasse õppesse ja karjääri kujundamisse, tuleb laiendada rahvusvahelist koostööd, millesse on kaasatud kolmandate riikide teadlased.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon tervitab komisjoni ettepanekuid seitsmenda raamprogrammi kohta üldiselt ja eelkõige eriprogrammi "Inimesed" kohta.
Et jõuda teadmistepõhise majanduse ja ühiskonnani, on ülioluline investeerida inimkapitali.
Kriis inimressursside tagamisel teaduse, energeetika ja tehnoloogia (SET) valdkonna jaoks on muutunud ärevusttekitavaks
"Euroopas on tarvis rohkem teadlasi - suurendada inimressursse Euroopa teaduses ja tehnoloogias."
José Mariano Gago juhitud Euroopa teaduse ja tehnoloogia inimressursside kõrgetasemelise toimkonna aruanne.
Euroopa Komisjon 2004. .
Seepärast tuleb suurendada jõupingutusi, et kõrvaldada selle kriisi põhjused ning tagada, et tööd ELi teadusuuringute sektoris peetaks huvitavaks, motiveerivaks, rahaliselt tasuvaks ja rahuldust pakkuvaks.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil on hea meel ettepanekute üle laiendada Marie Curie nimelisi meetmeid ja suurendada nende struktureerivat mõju.
Komisjon loodab, et see algatus vallandab riiklikud investeeringud, sest "riikliku rahastamise tase ühe teadlase kohta on Euroopas palju madalam kui Ameerika Ühendriikides.
Seega ei ole üllatav, et Euroopa teadlaste arv just riigisektoris ei kajastu samatasemelistes töötingimustes ja sellest lähtuvalt ka tulemustes.
Eelkõige just noortele teadlastele tuleb maksta paremat palka."
Komisjon on seisukohal, et eduka teaduse seisukohast on teadlaste liikuvusel otsustav tähtsus.
Uute avastuste soodustamiseks peavad kõikjalt Euroopast pärit teadlasterühmad üksteisega kohtuma, et koos töötada ja mõtteid vahetada.
Et teadlasekarjäär Euroopas oleks ahvatlevam ja tulemuslikum, tuleb esiteks parandada õigus-, regulatiivset ning haldusraamistikku liikuvuse alal, eelkõige kolmandatest riikidest pärit teadlaste ELi sisenemise ja seal viibimise tingimusi, ning teiseks kooskõlastada sotsiaalkaitsesüsteeme ja kaotada takistused, mis piiravad liikuvust, seda eelkõige maksude ning diplomite ja kvalifikatsioonide tunnustamise valdkonnas.
Viimane asi, mida tuleks meeles pidada, on see, et komisjon vastutab eriprogrammi elluviimise eest ning komitee abistab ja juhendab teda.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa Parlament oleks sobivalt kaasatud, nagu on kirjas ka käesoleva arvamuse muudatusettepanekutes.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 4
(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ja teisi ühenduse meetmeid, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse , konkurentsivõime ning uuenduste, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavate meetmetega.
(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ja teisi ühenduse meetmeid, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, elukestva õppe , konkurentsivõime ning uuenduste, tööhõive, võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise, sobivate töötingimuste , tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavate meetmetega.
Selgitus
Elukestev õpe on oluline, seda eelkõige teadlaskarjääris, arvestades järjest suurenevat tendentsi jätta teadlased enneaegse või kohustusliku pensionisüsteemi abil karjääri keskel tööst kõrvale (vt KOM(2003)0436 ).
Sobivate töötingimuste tagamine koos kõige sellega seonduvaga on üks olulisematest tingimustest, mis aitab teadusuuringuid edendada.
Tööhõive valdkonnas on võrdsed võimalused ja võrdne kohtlemine peamised sotsiaalsed põhimõtted, mida tuleb rakendada, et saavutada Lissaboni eesmärke.
Viimaste täitmisele peab kaasa aitama ka raamprogramm.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 7
(7) Rahvusvaheline mõõde on inimressursside oluline osa teadus- ja arendustegevuse valdkonnas Euroopas.
Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on käesolev programm osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased vajalikud lepingud, ning on projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avatud ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.
Lisaks on kõik meetmed, kaasa arvatud käesoleva programmi erimeetmed, avatud osalemiseks kolmandate riikide üksikutele teadustöötajatele.
(7) Teadlaste loodud rahvusvaheline koostöö ja omandatud rahvusvaheline kogemus on olulise tähtsusega teadus- ja arendustegevuse valdkonnas Euroopas.
Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on käesolev programm osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased vajalikud lepingud, ning on projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avatud ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.
Lisaks on kõik meetmed, kaasa arvatud käesoleva programmi erimeetmed, ilma igasuguse diskrimineerimiseta avatud osalemiseks kolmandate riikide üksikutele teadustöötajatele ja Euroopa teadlastele, kes elavad kolmandates riikides .
Ergutusi pakkuva poliitika vastuvõtmisel ei tohiks keskenduda ainult teadlaste töötasule, vaid ka töötingimustele.
Kiirendamaks kolmandates riikides omandatud kutsekvalifikatsioonitunnistuste vastastikust tunnustamist, tuleb teha jõupingutusi.
Selgitus
On oluline meelitada ligi need "Euroopa ajud", kes lahkusid Euroopast, et omandada erialaseid kogemusi, ning on jäänud teadusuuringuid tegema riikidesse, kus nad õpingute ajal elasid.
Programmis osalemine ei tohi kaasa tuua diskrimineerimist.
Lisaks tuleb välismaa teadlaste ligimeelitamiseks kiirendada kolmandates riikides omandatud kutsekvalifikatsioonitunnistuste vastastikust tunnustamist, et kasutada ära teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse inimpotentsiaali Euroopas ja mitte piirata teadlaste vaba liikumist ühenduse territooriumil.
Senised kogemused on õpetanud, et eriti just teadlased soovivad asukohta vahetada ainult juhul, kui on tagatud teatavad põhitingimused, nagu näiteks nende elukvaliteet ja töökoha kvaliteet.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 9
(9) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele.
(9) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele ja tööpuuduse vähendamisele .
Selgitus
On oluline rõhutada tööhõivealaste eesmärkide tähtsust.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 13
(13) Käesoleva programmi rakendamisel tuleb pöörata piisavat tähelepanu nii soolisele võrdõiguslikkusele kui ka muu hulgas töötingimustele, töölevõtmise läbipaistvusele ja edutamisele nende teadlaste puhul, kes võetakse tööle käesoleva programmi meetmete raames rahastatavate projektide ja programmide juurde.
Selleks on raamistik sätestatud komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovituses Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta.
(13) Käesoleva programmi rakendamisel tuleb pöörata piisavat tähelepanu nii soolisele võrdõiguslikkusele kui ka muu hulgas töötingimustele, sotsiaalsele kaitsele , töölevõtmise läbipaistvusele ja edutamisele nende teadlaste puhul, kes võetakse tööle käesoleva programmi meetmete raames rahastatavate projektide ja programmide juurde.
Selleks on raamistik sätestatud komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovituses Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta.
Selgitus
Tähtis on rõhutada teadlaste perede sotsiaalse kaitse tähtsust, sest nad puutuvad sageli kokku praktiliste probleemidega, nagu tervishoid või laste kooliskäimine (lastesõimed, lasteaiad jne).
Muudatusettepanek
5
Artikkel 2
Eriprogramm toetab tegevust programmi „Inimesed“ raames, tugevdades kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt Euroopa inimpotentsiaali teadusuuringute ja tehnoloogia vallas.
Tugevdatakse teadlaste koolitamist ja karjääri arendamist toetavaid meetmeid ehk nn Marie Curie meetmeid, pöörates rohkem tähelepanu erialaoskuste ja karjääri arendamise peamistele aspektidele ning siseriiklike süsteemide vaheliste seoste tugevdamisele.
Eriprogramm toetab tegevust programmi „Inimesed“ raames, tugevdades kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt Euroopa inimpotentsiaali teadusuuringute ja tehnoloogia vallas ning soodustades teadmiste ja uuenduste levikut Euroopas .
Tugevdatakse teadlaste koolitamist ja karjääri arendamist toetavaid meetmeid ehk nn Marie Curie meetmeid, pöörates rohkem tähelepanu erialaoskuste ja karjääri arendamise peamistele aspektidele ning siseriiklike süsteemide vaheliste seoste tugevdamisele.
Kõnealuse tegevuse eesmärgid ja põhisuunad on määratletud lisas.
Kõnealuse tegevuse eesmärgid ja põhisuunad on määratletud lisas.
Selgitus
Tuleb otseselt viidata tulemusele, mida inimpotentsiaali kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt tugevdades soovitakse saavutada.
Käesoleval juhul on kõige olulisem tulemus teadusliku teabe ja uuendustegevuse edendamine, mis viib inimoskuste järjepideva paranemiseni.
Muudatusettepanek
6
Artikli 4 lõige 1
1.
Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid.
1.
Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat .
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärk on täpsustada, et tuleb järgida Euroopa Liidu põhiõiguste hartat.
Muudatusettepanek
7
Artikkel 8
1.
Komisjoni abistab komitee.
1.
Komisjoni abistab komitee.
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetlust vastavalt kõnealuse otsuse artikli 7 lõikele 3 .
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7 .
3.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.
3.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.
4.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.
4.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.
5.
Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetega seotud edusammudest.
5.
Komisjon teavitab komiteed ja Euroopa Parlamenti korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja risikijagamisrahastust ning kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetega seotud edusammudest.
Selgitus
Tuleb eelistada nõukogu otsuses 1999/468/EÜ ette nähtud nõuandemenetlust, sest see jätab Euroopa Komisjonile täidesaatvad volitused, mille annavad talle asutamislepingud.
Kui Euroopa Parlamendil ei ole kaasõigusloojana komiteemenetluses sõnaõigust, peaks sama kehtima ka nõukogu või liikmesriikide ametlike organite kohta.
Artikli 7 piirang on põhjendamatu.
Lisaks tuleb Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt teavitada TTA meetmetest, mida programmi raames rahastatakse.
Riskijagamisrahastut tuleb mainida kui olulist uut võimalust, mida raamprogramm pakub.
Muudatusettepanek
8
Lisa sissejuhatuse esimene lõik
Teaduse ja tehnika valdkonna üks peamisi konkurentsieeliseid on personali hulk ja kvaliteet.
Euroopa teadus- ja tehnikaarengu suutlikkuse parandamise ning Euroopa teadusruumi koondamise ja edasise arendamise eeldus ning käesoleva programmi üldine strateegiline eesmärk on Euroopa muutmine teadlastele atraktiivsemaks.
See saavutatakse märkimisväärse üleeuroopalise struktureeriva mõju kaudu kogu Euroopa teaduskoolituse korraldusele, tulemuslikkusele ja kvaliteedile, teadlaste karjääri aktiivsele kujundamisele, teadmiste vahetamisele teadlaste kaudu teadusasutuste vahel ning naiste suuremale osalemisele teadus- ja arendustegevuses.
Paljude kõrgelt kvalifitseeritud teadlaste olemasolu annab Euroopale konkurentsieelise.
Euroopa teadus- ja tehnikaarengu suutlikkuse parandamise ning Euroopa teadusruumi koondamise ja edasise arendamise eeldus ning käesoleva programmi üldine strateegiline eesmärk on arendada muuhulgas jätkuvalt ülikoolide teaduskeskusi, et muuta Euroopa teadlastele atraktiivsemaks.
See saavutatakse märkimisväärse üleeuroopalise struktureeriva mõju kaudu kogu Euroopa teaduskoolituse korraldusele, tulemuslikkusele ja kvaliteedile, teadlaste karjääri aktiivsele kujundamisele, teadmiste vahetamisele teadlaste kaudu teadusasutuste vahel, millega ergutatakse praktikat personali liikumise kohta tööstusest teadusasutustesse ja vastupidi, ning naiste ja noorte teadlaste suuremale osalemisele teadus- ja arendustegevuses.
Selgitus
Teadlased on inimesed, mitte "inimressurss", mis peaks olema võimalikult hea "kvaliteediga" ja mida peaks olema võimalikult suures "koguses".
See peaks peegelduma ka sõnade valikus.
Paljudes valdkondades on ettevõtluskeskkonnas läbiviidavail teadusprojektidel ikka veel madalam staatus ning seetõttu ei peeta ülikoolide teadlasi, kes töötavad ettevõtetes, tõsisteks kandidaatideks, keda akadeemiliselt edutada.
Ülikoolide teaduskeskused võivad olla ja peavad olema nüüdisaegsete teadmiste tootmise ja taastootmise kõige olulisemad keskpunktid.
Ülikoolide teaduskeskuste üks iseloomulikumaid eeliseid on võimalus saada uuringuteks rahalisi vahendeid nii riigilt kui ka erasektorist.
Toodetud teadmisi on seejärel võimalik edastada nii ülikoolidele kui ka erasektori asutustele, millega koostööd tehakse.
Paljudes valdkondades on ettevõtluskeskkonnas läbiviidavail teadusprojektidel ikka veel madalam staatus ning seetõttu ei peeta ülikoolide teadlasi, kes töötavad ettevõtetes, tõsisteks kandidaatideks, keda akadeemiliselt edutada.
Muudatusettepanek
9
Lisa sissejuhatuse teine lõik
Programmi rakendatakse pideva inimestesse investeerimise teel, seda peamiselt ühtse Marie Curie nimelise meetmete kogumi abil, mille raames toetatakse teadlasi nende karjääri igal etapil alates esmasest teaduskoolitusest kuni elukestva teadlasõppe ning karjääri kujundamiseni.
Nii riikide- kui ka valdkondadevaheline liikuvus, eri valdkondades ja riikides saadud kogemuste tunnustamine ning head töötingimused on Marie Curie nimeliste meetmete põhielemendid.
Programmi rakendatakse pideva inimestesse investeerimise teel, seda peamiselt ühtse Marie Curie nimelise meetmete kogumi abil, mille raames toetatakse teadlasi nende karjääri igal etapil alates esmasest teaduskoolitusest kuni elukestva teadlasõppe ning karjääri kujundamiseni.
Nii riikide- kui ka valdkondadevaheline liikuvus, eri valdkondades ja riikides saadud kogemuste ja omandatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamine ning head töötingimused on Marie Curie nimeliste meetmete põhielemendid.
Selgitus
Kolmandate riikide teadlaste osalemiseks on täiesti vältimatu võtta tarvitusele meetmed, et tunnustataks kõnealustes riikides omandatud kutsekvalifikatsioone.
Lisaks peavad Marie Curie nimelised meetmed soodustama töötingimuste loomist, mis võtavad arvesse mitte ainult soolist võrdõiguslikkust, vaid ka vajadust ühildada töö ja pereelu.
Muudatusettepanek
10
Lisa sissejuhatuse viies lõik
Karjääri kujundamisel, teadlaste rahvusvahelise koostöö tugevdamisel ja rikastamisel ning andekate teadlaste huvi äratamisel Euroopa vastu peab arvesse võtma rahvusvahelist mõõdet, mis on Euroopas uurimis- ja arendustegevuse inimressursside oluline osa.
Kõik Marie Curie nimelised meetmed sisaldavad rahvusvahelist mõõdet ja sellele on suunatud ka iseseisvad meetmed.
Karjääri kujundamisel, teadlaste rahvusvahelise koostöö tugevdamisel ja rikastamisel ning andekate teadlaste huvi äratamisel Euroopa vastu peab arvesse võtma rahvusvahelist mõõdet, mis on Euroopas uurimis- ja arendustegevuse inimressursside oluline osa , luues kõnealuse eesmärgini jõudmiseks sobivaid ergutusi .
Kõik Marie Curie nimelised meetmed sisaldavad rahvusvahelist mõõdet ja sellele on suunatud ka iseseisvad meetmed.
Selgitus
Senised kogemused on õpetanud, et eriti just teadlased soovivad asukohta vahetada ainult juhul, kui on tagatud teatavad põhitingimused, nagu näiteks nende elukvaliteet ja töökoha kvaliteet.
Muudatusettepanek
11
Lisa sissejuhatuse kuues lõik
Arvestatakse säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.
Programmi eesmärk on tagada sooline võrdõiguslikkus toetades võrdseid võimalusi kõigi Marie Curie nimeliste meetmete puhul ning jälgides osalejate soolist jaotust (eesmärgiks naiste vähemalt 40% osalus).
Lisaks sellele kavandatakse meetmed nii, et teadlastel oleks võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel ning hõlpsam jätkata pärast vaheaega teadlaskarjääri.
Lisaks võetakse vajaduse korral selle eriprogrammi raames arvesse teadusuuringute ning nende potentsiaalsete rakenduste eetilisi, ühiskondlikke, õiguslike ja laiemaid kultuurilisi aspekte ning teaduse ja tehnika arengu sotsiaal-majanduslikke mõjusid ning väljavaateid.
Arvestatakse säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.
Programmi eesmärk on tagada sooline võrdõiguslikkus toetades võrdseid võimalusi kõigi Marie Curie nimeliste meetmete puhul ning jälgides osalejate soolist jaotust (eesmärgiks naiste vähemalt 40% osalus).
Lisaks sellele kavandatakse meetmeid nii, et kõrvaldada takistused, mis piiravad liikuvust ning luua vajalikud tingimused teadlaste perede abistamiseks, et teadlastel oleks võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel ning hõlpsam jätkata pärast vaheaega teadlaskarjääri.
Lisaks võetakse vajaduse korral selle eriprogrammi raames arvesse teadusuuringute ning nende potentsiaalsete rakenduste eetilisi, ühiskondlikke, õiguslike ja laiemaid kultuurilisi aspekte ning teaduse ja tehnika arengu sotsiaal-majanduslikke mõjusid ning väljavaateid.
Selgitus
Tähtis on rõhutada teadlaste perede sotsiaalse kaitse tähtsust, sest nad puutuvad sageli kokku praktiliste probleemidega, nagu tervishoid või laste kooliskäimine (lastesõimed, lasteaiad jne).
Marie Curie nimelise programmi meetmete abil peab olema võimalik ületada kõik raskused, mis võiksid teadlase välismaal viibimise ajal tema teaduslikke uuringuid takistada.
Muudatusettepanek
12
Lisa sissejuhatuse seitsmes lõik
Selleks et täielikult ära kasutada Euroopa võimalust muutuda teadlastele huvipakkuvamaks, luuakse Marie Curie nimeliste meetmete abil sünergia teiste meetmetega nii ühenduse teaduspoliitika kui muude ühenduse poliitikameetmete raames, nt hariduse, ühtekuuluvuse ja tööhõive valdkonnas.
Sellise sünergia poole püüeldakse ka siseriiklike ja rahvusvaheliste meetmete abil.
Selleks et täielikult ära kasutada Euroopa võimalust muutuda teadlastele huvipakkuvamaks, luuakse Marie Curie nimeliste meetmete abil sünergia teiste meetmetega nii ühenduse teaduspoliitika kui muude ühenduse poliitikameetmete raames, nt hariduse, ühtekuuluvuse ja tööhõive valdkonnas.
Sellise sünergia poole püüeldakse ka piirkondlike, siseriiklike ja rahvusvaheliste meetmete abil eelkõige eesmärgiga saavutada piirkondlik sidusus, võttes arvesse vähem arenenud piirkondade vajadust meelitada ligi teadlasi, mis võimaldaks neil luua oma keskmise pikkusega ja pikaajalise arengustrateegia .
Selgitus
Tuleb tagada, et järjest suurenev nõudlus kõrgelt kvalifitseeritud teadlaste järele ei kahjustaks vähem arenenud piirkondi.
Muudatusettepanek
13
Lisa punkti "Meetmed" alapunkti "Teadlaste esmane koolitamine" viienda lõigu kolmas a punkt (uus) ja kolmas b punkt (uus)
· meetmed, mis võetakse tarvitusele koos kolmandate riikidega ja mille eesmärk on koolitada oma karjääri alustavaid teadlasi;
· toetus teadlaste trükiste, uurimuste ja raamatute avaldamiseks eesmärgiga levitada teadmisi ning toetada teadlaste teadusteoreetilist arengut.
Selgitus
On oluline soodustada koostööd kolmandate riikidega, et see tooks lisaväärtust karjääri alustavate Euroopa teadlaste koolitamisse.
Eelkõige noorte teadlaste teadusteoreetiliste ideede avaldamine väärib eritoetust, sest see mitte ainult ei soodusta uusi vaatenurki, vaid loob ka sobivad tingimused loominguliseks teadusalaseks võistluseks.
Muudatusettepanek
14
Lisa punkti "Meetmed" alapunkti "Elukestev õpe ja karjääri kujundamine" teine lõik
Käesolev meede on suunatud vähemalt nelja-aastase (täistööaeg) uurimiskogemusega teadlastele.
Kuna meede on suunatud elukestvale õppele ja karjääri kujundamisele, eeldatakse aga, et tavaliselt on teadlastel pikem kogemus.
Käesolev meede on suunatud vähemalt nelja-aastase uurimiskogemusega teadlastele.
Kuna meede on suunatud elukestvale õppele ja karjääri kujundamisele, eeldatakse aga, et tavaliselt on teadlastel pikem kogemus.
Selgitus
Nõuda nelja-aastast täistööajaga uurimiskogemust võib osutuda liiga kitsendavaks tingimuseks näiteks teadlase puhul, kes on samaaegselt hõivatud nii teadusuuringute kui ka kutsetegevusega mingis teises valdkonnas.
Muudatusettepanek
15
Lisa punkti "Meetmed" alapunkti "Rahvusvaheline mõõde" teise lõigu punkt i
i) stipendiumid (tagasipöördumise kohustusega) kogenud teadlastele teadustegevuseks väljaspool Euroopat elukestva õppe ja kogemuste vahetamise raames uute oskuste ja teadmiste omandamiseks;
i) asjakohaselt rahastatud stipendiumid ( Euroopa Liitu tagasipöördumise kohustusega ) kogenud teadlastele teadustegevuseks väljaspool Euroopat elukestva õppe ja kogemuste vahetamise raames ning karjääri alustavatele teadlastele uute oskuste ja teadmiste omandamiseks;
Selgitus
Liikuvust raskendab sageli ebapiisav rahastamine, ükskõik kas tegemist on stipendiumite või tagasipöördumis- ja reintegratsioonitoetustega, seda eelkõige karjääri keskmises või edasijõudnud staadiumis teadlastele.
Karjääri alustavatel teadlastel peaks olema võimalus saada stipendiume samasugustel tingimustel, nii et nad saaksid arendada oma oskusi ja pöörduksid tagasi kõrgelt kvalifitseeritutena.
Teadlasi ei peaks kohustama pöörduma tagasi just oma päritoluriiki.
Selle asemel peaks neil olema võimalus täiendada oma kogemusi, enne kui nad pöörduvad tagasi liidu mistahes liikmesriiki.
Muudatusettepanek
16
Lisa punkti "Meetmed" alapunkti "Rahvusvaheline mõõde" teise lõigu punkt ii
ii) tagasipöördumis- ja reintegratsiooni toetused kogenud teadlastele pärast rahvusvahelise kogemuse omandamist.
Selle meetme raames toetatakse ka liikmesriikide ja assotsieerunud riikide välismaal töötavate teadlaste võrgustikke, et teavitada neid ning hoida kursis Euroopa teadusruumi arenguga.
ii) asjakohaselt rahastatud tagasipöördumis- ja reintegratsiooni toetused kogenud või karjääri alustavatele teadlastele pärast rahvusvahelise kogemuse omandamist.
Selle meetme raames toetatakse ka liikmesriikide ja assotsieerunud riikide välismaal töötavate teadlaste võrgustikke, et teavitada neid ning hoida kursis Euroopa teadusruumi arenguga , ning väljaspool Euroopat elavatele Euroopa teadlastele pakutakse ergutusi, et nad tagasi pöörduksid .
Selgitus
Liikuvust raskendab sageli ebapiisav rahastamine, ükskõik kas tegemist on stipendiumite või tagasipöördumis- ja reintegratsioonitoetustega eelkõige teadlastele, kes on karjääri keskmises või edasijõudnud staadiumis.
Karjääri alustavatel teadlastel peaks olema võimalus saada stipendiume samasugustel tingimustel, nii et nad saaksid arendada oma oskusi ja pöörduksid tagasi kõrgelt kvalifitseeritutena.
Mujal maailmas töötavaid Euroopa teadlasi tuleb õhutada Euroopasse tagasi pöörduma.
Muudatusettepanek
17
Lisa punkti "Meetmed" alapunkti "Rahvusvaheline mõõde" kolmanda lõigu punkt i
i) stipendiumid kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud teadlaste meelitamiseks liikmesriikidesse ja assotsieerunud riikidesse teadmiste saamise ja kõrgetasemeliste sidemete loomise eesmärgil.
Arengumaade ja esilekerkivate majanduskeskkondade teadlased võivad saada toetust tagasipöördumise perioodil.
Kolmandate riikide ja assotsieerunud riikide teadlaste võrgustikke toetatakse samuti, et neid struktureerida ja luua sidemeid päritolumaaga;
i) stipendiumid kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud teadlaste meelitamiseks liikmesriikidesse ja assotsieerunud riikidesse teadmiste saamise ja kõrgetasemeliste sidemete loomise eesmärgil.
Arengumaade ja esilekerkivate majanduskeskkondade teadlased võivad saada toetust tagasipöördumise perioodil.
Kolmandate riikide ja assotsieerunud riikide teadlaste võrgustikke toetatakse samuti, et neid struktureerida ja luua sidemeid päritolumaaga , ning headele teadlastele kõikjal maailmas pakutakse ergutusi, et õhutada neid Euroopasse elama asuma ;
Selgitus
Üldiselt tuleks teadlastele pakkuda ergutusi, et nad Euroopasse elama asuksid või tagasi pöörduksid.
Muudatusettepanek
18
Lisa punkti "Meetmed" alapunkti "Rahvusvaheline mõõde" kolmanda lõigu punkti ii esimene alapunkt -1 a (uus)
· kandidaatriigid
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärk on rõhutada, et need riigid on partnerluse osas eriseisundis.
Muudatusettepanek
19
Lisa punkti "Meetmed" alapunkt "Erimeetmed"
Euroopa teadlaste tegeliku tööturu loomise toetamiseks tuleb rakendada ühtseid erimeetmeid, et kõrvaldada liikuvusega seotud takistused ja suurendada teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas.
Need meetmed on suunatud eelkõige huvigruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmisele kaasa arvatud Marie Curie nimeliste meetmete kaudu, meetmete soodustamisele ja toetamisele liikmesriikide tasandil ning ühenduse meetmete täiendamisele.
Euroopa teadlaste tegeliku tööturu loomise toetamiseks tuleb rakendada ühtseid erimeetmeid, et kõrvaldada tööalase liikuvusega seotud takistused eelkõige sotsiaalkaitse ja maksude valdkonnas, mis on tihti avaldanud tugevat mõju otsusele mitte asuda tegutsema teadusvaldkonnas, ja suurendada teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas , mis eeldab ennekõike seda, et neile tagatakse sobivad rahalised ja palgatingimused ning sotsiaalkaitsemehhanismid .
Need meetmed on suunatud eelkõige huvigruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmisele kaasa arvatud Marie Curie nimeliste meetmete kaudu, meetmete soodustamisele ja toetamisele liikmesriikide tasandil ning ühenduse meetmete täiendamisele.
Selgitus
Liikmesriikide sotsiaalkaitse- ja maksusüsteemide erinevused võivad liikuvust takistada ning sellest lähtuvalt tuleks pakilise abinõuna tarvitusele võtta kooskõlastatud meetmed.
Arvestades, et palk on kutsealase tunnustamise üks nähtavamaid aspekte, tuleb tagada väärikad ja ligitõmbavad sissetulekud, et kutsuda esile huvi teadusliku karjääri vastu.
MENETLUS
Pealkiri
Eriprogramm "Inimesed" Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) rakendamiseks
Viited
KOM(2005)0442 - C6-0383/2005 - 2005/0187(CNS)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
EMPL 17.11.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Jamila Madeira 12.1.2006
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
21.3.2006
19.4.2006
Vastuvõtmise kuupäev
20.4.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
38
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Jean-Luc Bennahmias, Milan Cabrnoch, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Carlo Fatuzzo, Joel Hasse Ferreira, Stephen Hughes, Karin Jöns, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Jan Tadeusz Masiel, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Jacek Protasiewicz, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Jean Spautz
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Edit Bauer, Mihael Brejc, Françoise Castex, Marian Harkin, Anne E. Jensen, Jamila Madeira, Leopold Józef Rutowicz, Elisabeth Schroedter, Evangelia Tzampazi, Yannick Vaugrenard, Anja Weisgerber
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
27.3.2006
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Inimesed“ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
( KOM(2005)0442 – C6‑0383/2005 – 2005/0187(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Giovanni Berlinguer
LÜHISELGITUS
Kultuuri- ja hariduskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada järgmised ettepanekud:
- komisjoni ettepanekule, mis käsitleb eriprogrammi „Inimesed“ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks, tuleb tervikuna anda positiivne hinnang, kuna see on käimasoleva kuuenda raamprogrammi meetmete jätk.
Programmis "Inimesed" püstitatakse eesmärk edendada noorte teadlaste teaduskarjääri Marie Curie nimeliste meetmete kaudu, mis kahtlematult on olnud teadusvaldkonna inimressursside arendamise kõige konkreetsem ja tõhusam vahend;
- toetab programmi eesmärki, kuid nõuab erimeetmete kehtestamist, et vältida teadlaste vähesust tulevikus, samuti killustatust ja teadustöö dubleerimist ning teadlaste rühmade eraldatust eelkõige ühenduse äärealadel ja vähemsoodsates piirkondades.
Kõnesoleva teadmiste valdkonna arengu soodustamiseks ning eelkõige teadlaste koolituse ja liikuvuse hoogustamiseks on vaja parandada teadustöö infrastruktuuride kättesaadavust;
- rõhutab meeste ja naiste võrdsete võimaluste põhimõtte järgimist teadustegevuses;
- tuleb tagada sooline võrdõiguslikkus, toetades võrdseid võimalusi kõigi Marie Curie nimeliste meetmete puhul ning jälgides osalejate soolist jaotust, kuna naisteadlased kandideerivad meelsasti, kui neid kutsutakse osalema asjaomastes programmides.
Aastast 1999, kui Euroopa Komisjon otsustas käivitada teadlikkuse suurendamise meetme, mis toetab Marie Curie teadusstipendiumide jagamisel võrdse osalus põhimõtet, on olukord tasakaalustunud;
- märgib, et teadlaste liikuvus, mis soodustab teadus- ja majandusringkondade partnerlust, peab olema teadmiste omandamise ja edastamise põhialus;
- rõhutab vajadust toetada konkreetseid meetmeid, millega soodustatakse uue teadlaspõlvkonna kasvu, keda tuleb koolitada ja ette valmistada nii teadustegevuseks kui rakendusvaldkondade tarbeks;
- märgib, et teadlastele on vaja luua asukohariigis soodne keskkond, parandades töötingimusi ning tagades neile õiglase sotsiaalkaitse;
- rõhutab, et liikuvust tuleb käsitleda kui teadlikku valikut ja võimalust.
Teadlased ei tohi näha liikuvusmeetmetes tagavaravarianti, vaid kasutama seda kui võimalust töötada välismaal, et suurendada teadmistepagasit ning vahetada või edasi anda oma kogemusi.
Liikuvuse kui teadmiste ja oskusteabe edastamise vahendi võimalusi tuleb nii riigisiseselt kui kogu Euroopas paremini kasutada;
- on seisukohal, et ühenduse jõud seisneb tema teadlaste ja inseneride kvaliteedis.
Ühenduse teadlaste isiklikud ja ühised oskused on arvestatav jõud ja ressurss, mida Euroopa ei tohi kasutamata jätta.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Kultuuri- ja hariduskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 8
(8) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid.
(8) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida eetika põhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid , ning toetada teaduse ühiskondlikke ja humanistlikke väärtusi, võttes arvesse eetilist ja kultuurilist mitmekesisust.
Selgitus
Rohkem kui eales varem on teaduses pingeid, kord loovaid, kord hävitavaid, mis tulenevad teaduse muljetavaldavatest edusammudest ja ühiskonnast enesest, selle majanduslikest, poliitilisest ja kultuurilistest aspektidest.
Tuleb mõtiskleda eetika ja kultuurilise mitmekesisusega seonduvate küsimuste üle teadusmaailmas.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 9
(9) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele.
(9) Raamprogramm peab kaasa aitama säästva arengu edendamisele.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 10 a (uus)
(10 a) Ametlike pakkumiste lihtsustamiseks ja kulutuste vähendamiseks peaks komisjon looma eeldused pakkumisel osalejate teavitamiseks andmebaasi kaudu.
Selgitus
Euroopa uurimisasutuste ja pakkumisest huvitatud isikute juurdepääsu lihtsustamine programmile.
Muudatusettepanek
4
Artikli 8 lõige 5
5.
Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetega seotud edusammudest .
5.
Komisjon teavitab komiteed ja Euroopa Parlamendi vastutavat komisjoni korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikidest selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetest .
Or. de
Selgitus
Komisjon esitab siinkohal eeskirjad, mis puudutavad komiteemenetlust nõukoguga tehtava koostöö osas.
On asjakohane teavitada ka teist eelarvepädevat institutsiooni programmi elluviimisest.
Muudatusettepanek
5
Artikli 8 lõige 5 a (uus)
5 a.
Komisjon esitab käesoleva õigusakti, samuti eriprogrammi rakendamise aruande pädevatele asutustele arutamiseks, jättes neile piisavalt aega, et tagada õigusakti muutmise menetluse lõpetamine 2010. aasta lõpuks.
Selgitus
Õigusakti läbivaatamine ettenähtud aja jooksul (vahekokkuvõtte tegemine) võimaldab hindamise ja vajadusel parandusmeetmete võtmise käigus reageerida rakendamisel ilmnevatele probleemidele ja muudele arengutele.
Võttes arvesse tegelikult vajaminevat programmi käivitusperioodi, on läbivaatamine ette nähtud aasta pärast programmi poole aja täitumist ning selle eesmärk on saada usaldusväärsem hindamistulemus.
Muudatusettepanek
6
Lisa sissejuhatuse esimene lõik
Teaduse ja tehnika valdkonna üks peamisi konkurentsieeliseid on personali hulk ja kvaliteet.
Euroopa teadus- ja tehnikaarengu suutlikkuse parandamise ning Euroopa teadusruumi koondamise ja edasise arendamise eeldus ning käesoleva programmi üldine strateegiline eesmärk on Euroopa muutmine teadlastele atraktiivsemaks.
See saavutatakse märkimisväärse üleeuroopalise struktureeriva mõju kaudu kogu Euroopa teaduskoolituse korraldusele, tulemuslikkusele ja kvaliteedile, teadlaste karjääri aktiivsele kujundamisele, teadmiste vahetamisele teadlaste kaudu teadusasutuste vahel ning naiste suuremale osalemisele teadus- ja arendustegevuses.
Teaduse ja tehnika valdkonna personalil on oluline tähtsus üha enam teadmistel rajaneva konkurentsivõime ja arengu seisukohast.
Euroopa teadus- ja tehnikaarengu suutlikkuse parandamise ning Euroopa teadusruumi koondamise ja edasise arendamise eeldus ning käesoleva programmi üldine strateegiline eesmärk on Euroopa muutmine teadlastele atraktiivsemaks.
See saavutatakse märkimisväärse üleeuroopalise struktureeriva mõju kaudu kogu Euroopa teaduskoolituse korraldusele, tulemuslikkusele ja kvaliteedile, teadlaste karjääri aktiivsele kujundamisele, teadmiste vahetamisele teadlaste kaudu teadusasutuste vahel ning naiste suuremale osalemisele teadus- ja arendustegevuses.
Muudatusettepanek
7
Lisa sissejuhatuse teine lõik
Programmi rakendatakse pideva inimestesse investeerimise teel, seda peamiselt ühtse Marie Curie nimelise meetmete kogumi abil, mille raames toetatakse teadlasi nende karjääri igal etapil alates esmasest teaduskoolitusest kuni elukestva teadlasõppe ning karjääri kujundamiseni.
Nii riikide- kui ka valdkondadevaheline liikuvus, eri valdkondades ja riikides saadud kogemuste tunnustamine ning head töötingimused on Marie Curie nimeliste meetmete põhielemendid.
Programmi rakendatakse pideva inimestesse investeerimise teel, seda peamiselt ühtse Marie Curie nimelise meetmete kogumi abil, mille raames toetatakse teadlasi nende karjääri igal etapil alates esmasest teaduskoolitusest kuni elukestva teadlasõppe ning karjääri kujundamiseni.
Nii riikide- kui ka valdkondadevaheline liikuvus, eri valdkondades ja riikides saadud kogemuste tunnustamine ning head töötingimused on Marie Curie nimeliste meetmete põhielemendid.
Teadlaste liikuvus on teadmiste omandamise ja edastamise põhialus.
Tuleb innustada nii Euroopa teadlaste liikuvust teiste riikide suunas kui kolmandate riikide teadlaste lubamist Euroopa Liitu ja nende vastuvõtmist.
Muudatusettepanek
8
Lisa sissejuhatuse kolmas lõik
Marie Curie nimelised meetmed on avatud kõigile asutamislepinguga hõlmatud teadustegevuse ja tehnoloogiaarenduse valdkondadele.
Taotlejad valivad uurimisvaldkonnad ise.
Siiski säilib võimalus suunata programmi raames teatavaid meetmeid näiteks vastavalt teadusharudele ja tehnoloogiavaldkondadele, osalevatele piirkondadele, teadusasutuste liigile ja teadlaste hulgale, et arvestada Euroopa vajaduste arengut teaduskoolituse, liikuvuse, karjääri kujundamise ja teadmiste vahetamise valdkonnas.
Sellega seoses on ka võimalus korraldada ühiseid projektikonkursse, mis hõlmavad ka raamprogrammi teisi osi.
Marie Curie nimelised meetmed on avatud kõigile asutamislepinguga hõlmatud teadustegevuse ja tehnoloogiaarenduse valdkondadele.
Taotlejad valivad uurimisvaldkonnad ise.
Siiski säilib võimalus suunata programmi raames teatavaid meetmeid näiteks vastavalt teadusharudele ja tehnoloogiavaldkondadele, osalevatele piirkondadele, teadusasutuste liigile ja teadlaste hulgale, et arvestada Euroopa vajaduste arengut teaduskoolituse, liikuvuse, karjääri kujundamise ja teadmiste vahetamise valdkonnas.
Marie Curie arengustipendiumide süsteem peaks aitama kaasa uute oskuste kujunemisele vähemsoodsate piirkondade teadusasutustes.
Sellega seoses on ka võimalus korraldada ühiseid projektikonkursse, mis hõlmavad ka raamprogrammi teisi osi.
Muudatusettepanek
9
Lisa sissejuhatuse neljas lõik
Ettevõtete, s.h VKEde aktiivne osavõtt annab käesolevale programmile olulise lisandväärtuse.
Kõikide Marie Curie nimeliste meetmetega edendatakse tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahelist koostööd seoses teaduskoolituse, karjääri kujundamise ja teadmiste vahetamisega, kuna erimeede on suunatud tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööle ja partnerlusele.
Ettevõtete, s.h VKEde osavõtt annab käesolevale programmile olulise lisandväärtuse.
Kõikide Marie Curie nimeliste meetmetega edendatakse tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahelist koostööd seoses teaduskoolituse, karjääri kujundamise ja teadmiste vahetamisega, kuna erimeede on suunatud tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööle ja partnerlusele.
Ülikoolide ja majandusringkondade koostöö puhul tuleb säilitada teadlaste akadeemiline vabadus.
Selgitus
Teadusmaailma ja ettevõtete partnerluse korral ei tohi ilmneda poliitilist ega finantssurvet.
Muudatusettepanek
10
Lisa sissejuhatuse kuues lõik
Arvestatakse säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.
Programmi eesmärk on tagada sooline võrdõiguslikkus toetades võrdseid võimalusi kõigi Marie Curie nimeliste meetmete puhul ning jälgides osalejate soolist jaotust (eesmärgiks naiste vähemalt 40% osalus).
Lisaks sellele kavandatakse meetmed nii, et teadlastel oleks võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel ning hõlpsam jätkata pärast vaheaega teadlaskarjääri.
Lisaks võetakse vajaduse korral selle eriprogrammi raames arvesse teadusuuringute ning nende potentsiaalsete rakenduste eetilisi, ühiskondlikke, õiguslike ja laiemaid kultuurilisi aspekte ning teaduse ja tehnika arengu sotsiaal-majanduslikke mõjusid ning väljavaateid.
Arvestatakse säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.
Programmi eesmärk on tagada sooline võrdõiguslikkus toetades võrdseid võimalusi kõigi Marie Curie nimeliste meetmete puhul ning jälgides osalejate soolist jaotust (eesmärgiks naiste vähemalt 40% osalus).
Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamiseks tuleb raamprogrammis tervikuna parandada soolise võrdõiguslikkuse järelevalve tõhusust ning seonduvaid meetmeid.
Naisteadlastele eraldatavast Marie Curie teadusstipendiumist saadav rahaline abi on oluline eelkõige neile, kes naasvad teadusalale pärast eemalolekut raseduse ja sünnituse tõttu.
Lisaks sellele kavandatakse meetmed nii, et teadlastel oleks võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel ning hõlpsam jätkata pärast vaheaega teadlaskarjääri.
Lisaks võetakse vajaduse korral selle eriprogrammi raames arvesse teadusuuringute ning nende potentsiaalsete rakenduste eetilisi, ühiskondlikke, õiguslike ja laiemaid kultuurilisi aspekte ning teaduse ja tehnika arengu sotsiaal-majanduslikke mõjusid ning väljavaateid.
Selgitus
Naiste teadustegevuse toetamine nõuab uuenduslikku poliitikat.
Teaduskarjääri ei tohiks vastandada perekondlikele kohustustele.
Häid tavasid, nagu paindlik tööaeg, tuleb propageerida.
Muudatusettepanek
11
Lisa sissejuhatuse kaheksas lõik a (uus)
Oluline on tugevdada seost teaduse ning ülikooliõppe reformimise ja lähendamise vahel (Bologna protsess), et soodustada teadlaste liikuvust ja vältida olukorda, kus lähendamise tulemusena keskendutakse ainult ülikooliõppe kiirele lõpetamisele välismaal kogemuste omandamisest loobumise hinnaga.
Muudatusettepanek
12
Lisa alapealkirja "Rahvusvaheline mõõde" teise lõigu alapunkt i
i) stipendiumid (tagasipöördumise kohustusega) kogenud teadlastele teadustegevuseks väljaspool Euroopat elukestva õppe ja kogemuste vahetamise raames uute oskuste ja teadmiste omandamiseks;
i) stipendiumid kogenud teadlastele teadustegevuseks väljaspool Euroopat elukestva õppe ja kogemuste vahetamise raames uute oskuste ja teadmiste omandamiseks , millega kaasnevad meetmed takistuste kõrvaldamiseks päritoluriiki tagasipöördumisel ning mille eesmärk on tagada töö jätkamine päritoluriigis või millega kaasneb kohustus maksta tagasi stipendium välismaale pikaks ajaks jäämise korral, kuid üksnes juhul, kui asjaomane isik on selle tingimusega eelnevalt nõustunud ;
Selgitus
Teadlast (ega ka ühtegi teist isikut) ei saa seadusega kohustada pöörduma tagasi oma päritoluriiki.
Muudatusettepanek
13
Lisa alapealkirja "Meetmed" alapealkiri "Erimeetmed" ainus lõik
Euroopa teadlaste tegeliku tööturu loomise toetamiseks tuleb rakendada ühtseid erimeetmeid, et kõrvaldada liikuvusega seotud takistused ja suurendada teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas.
Need meetmed on suunatud eelkõige huvigruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmisele kaasa arvatud Marie Curie nimeliste meetmete kaudu, meetmete soodustamisele ja toetamisele liikmesriikide tasandil ning ühenduse meetmete täiendamisele.
Euroopa teadlaste tegeliku tööturu loomise toetamiseks tuleb rakendada ühtseid erimeetmeid, et kõrvaldada liikuvusega seotud takistused ja suurendada teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas.
Need meetmed on suunatud eelkõige huvigruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmisele kaasa arvatud Marie Curie nimeliste meetmete kaudu, meetmete soodustamisele ja toetamisele liikmesriikide tasandil ning ühenduse meetmete täiendamisele.
Kõik Marie Curie nimelised meetmed peavad tagama võrdsed võimalused ja kõrvaldama kõik puudega teadlasi piiravad takistused.
MENETLUS
Pealkiri
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogramm „Inimesed“
Viited
KOM(2005)0442 – C­6‑0383/2005 – 2005/0187(CNS)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
CULT 17.11.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Giovanni Berlinguer 4.10.2005
Relatore per parere sostituito
Arutamine parlamendikomisjonis
23.1.2006
23.2.2006
0.0.0000
Vastuvõtmise kuupäev
21.3.2006
Lõpphääletuse tulemused
+: 25
–: 1
0: 0
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Maria Badia I Cutchet, Christopher Beazley, Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Lissy Gröner, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Doris Pack, Rolandas Pavilionis, Zdzisław Zbigniew Podkański, Christa Prets, Karin Resetarits, Nikolaos Sifunakis, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Gyula Hegyi, Mario Mauro, Jaroslav Zvěřina
Supplenti (art.
178, par.
2) presenti al momento della votazione finale
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
22.3.2006
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi “Inimesed” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
( KOM(2005)0442 – C6‑0383/2005 – 2005/0187(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Amalia Sartori
LÜHISELGITUS
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2013) on kooskõlas Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse valdkonna inimressursside integreeritud strateegiaga.
Viidates naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse põhimõttele käesolevas arvamuses, rõhutab Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon, et naiste potentsiaalset panust teadusharudesse ei ole veel kohaselt väärtustatud ja see vajab konkreetsemaid edendustegevusi.
Enamikus Euroopa Liidu liikmesriikides ületab kõrghariduse diplomiga naiste arv tegelikult meeste oma.
Vaatamata sellisele ülekaalule hariduse tasandil, domineerivad teadusvaldkonnas tööturul mehed ning naised on vähemuses nii teaduses kui teadusküsimustega tegelevates otsustusorganites.
Raamprogramm peaks seega kaasa aitama teadusvaldkondade valimise edendamisele, julgustades eriti naiste kohalolu teadusharudes ja tehnoloogiavaldkondades ning naiste osalemist võrdsetel tingimustel kõigis teadusharudes ja kõigil tasemetel.
Sellest tulenevalt peaksid käesoleva programmi raames tehtavad teadusuuringud kinni pidama olulistest eetikapõhimõtetest, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetest, näiteks nagu õigus isikuvabadusele, naiste ja meeste võrdõiguslikkus, õigus pere- ja tööelu kokkusobitamisele.
Raamprogramm hõlmab nelja liiki tegevust.
Üks neist, pealkirjaga “Inimesed”, toetab nais- ja meesoost teadlaste koolitamist ning nende karjääri jätkumist.
Käesolevas arvamuses leitakse, et programmis “Inimesed” on ülimalt tähtis võtta eesmärgiks sooprobleemide integreerimine, arvestades soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet, ning edendada näiteks ettevõtete asutamist naiste poolt ja naiste ettevõtlusvaimu; samuti peaks neid algatusi finantsraamistikus kohaselt arvesse võtma.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 2
(2) Raamprogramm hõlmab nelja liiki tegevust: riikidevaheline koostöö poliitika valdkonnas („Koostöö“), ühenduse teadusuuringutest lähtuvad teadlaste algatatud uuringud („Ideed“), üksikute teadlaste toetamine („Inimesed“) ning teadusuuringute suutlikkuse toetamine („Suutlikkus“).
Teema „Inimesed“ alla kuuluvad tegevused tuleks kaudsete meetmete puhul rakendada käesoleva eriprogrammiga.
(2) Raamprogramm , mis on suunatud nais- ja meesteadlastele, hõlmab nelja liiki tegevust: riikidevaheline koostöö poliitika valdkonnas („Koostöö“), ühenduse teadusuuringutest lähtuvad nais- ja meesteadlaste algatatud uuringud („Ideed“), üksikute nais- ja meesteadlaste toetamine („Inimesed“) ning teadusuuringute suutlikkuse toetamine („Suutlikkus“).
Teema „Inimesed“ alla kuuluvad tegevused tuleks kaudsete meetmete puhul rakendada käesoleva eriprogrammiga.
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanek kavatseb pöörata erilist tähelepanu soolise mõõtme hõlmamisele, tuleb vajadusel täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 4
(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ja teisi ühenduse meetmeid, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ning uuenduste, tööstuse, tervishoiu, tabijakaitse , tööhõive, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavate meetmetega.
(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ja teisi ühenduse meetmeid, eriti koos struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, tööhõive, võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise, konkurentsivõime ning uuenduste, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse , tööhõive, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavate meetmetega.
Selgitus
Võrdsed võimalused ja võrdne kohtlemine on ühenduste oluline põhimõte, mida tuleb rakendada Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks ning millele raamprogramm peaks kaasa aitama.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 5
(5) Käesoleva raamprogrammiga toetatav uuendustegevus ning VKEdega seotud tegevus peaks täiendama konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alusel võetud meetmeid.
(5) Käesoleva raamprogrammiga toetatav uuendustegevus ning VKEdega seotud tegevus peaks täiendama konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alusel võetud meetmeid ning aitama toetada väikeseid pereettevõtteid ja naiste juhitud VKEsid .
Selgitus
Keeruline juurdepääs rahastamise sobivatele vormidele võib takistada osalemist teadusuuringutes, tehnoloogiaarenduses ja tutvustamistegevuses, eelkõige mis puudutab VKEsid ning väikeseid pereettevõtteid ja naiste juhitud väikeettevõtteid.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 7
(7) Rahvusvaheline mõõde on inimressursside oluline osa teadus- ja arendustegevuse valdkonnas Euroopas.
Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on käesolev programm osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased vajalikud lepingud , ning on projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avatud ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.
Lisaks on kõik meetmed, kaasa arvatud käesoleva programmi erimeetmed, avatud osalemiseks kolmandate riikide üksikutele teadustöötajatele.
(7) Rahvusvaheline mõõde on inimressursside oluline osa teadus- ja arendustegevuse valdkonnas Euroopas.
Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on käesolev programm osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased vajalikud lepingud .
Programm on projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel osalemiseks avatud ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.
Lisaks on kõik meetmed, kaasa arvatud käesoleva programmi erimeetmed, avatud osalemiseks ilma igasuguse diskrimineerimiseta kolmandate riikide üksikutele nais- ja meessoost teadustöötajatele.
Tuleb teha jõupingutusi, et kiirendada kolmandates riikides omandatud kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist.
Selgitus
Programmis osalemisega ei tohi kaasneda mingit diskrimineerimist.
Lisaks näib, et välismaa teadlaste ligimeelitamiseks on oluline kiirendada kolmandates riikides omandatud kvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist, et mitte kasutada teaduse ja tehnoloogia inimpotentsiaali Euroopas alla selle võimaluste ega takistada teadlaste vaba liikumist ühenduse territooriumil.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 8
(8) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid.
(8) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid , nagu näiteks õigus isikuvabadusele, naiste ja meeste võrdõiguslikkus, võimalus ühitada pere- ja tööelu .
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanek kavatseb pöörata erilist tähelepanu soolise mõõtme hõlmamisele, tuleb vajadusel täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 9 a (uus)
9 a) Raamprogramm peaks järelikult kaasa aitama teadusvaldkondade valimise edendamisele, julgustades eriti naiste kohalolu teadusharudes ja tehnoloogiavaldkondades.
Selgitus
Tegutseda tuleks teaduse eri tasanditel (õpingud, karjäär jne) et saavutada tõeline võrdse juurdepääsu poliitika võrdsete võimaluste poliitika kaudu teadustöö sektoris.
Muudatusettepanek on seotud uue põhjendusega 13 a, mille esitas nõuandev raportöör.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 13
(13) Käesoleva programmi rakendamisel tuleb pöörata piisavat tähelepanu nii soolisele võrdõiguslikkusele kui ka muu hulgas töötingimustele, töölevõtmise läbipaistvusele ja edutamisele nende teadlaste puhul, kes võetakse tööle käesoleva programmi meetmete raames rahastatavate projektide ja programmide juurde.
Selleks on raamistik sätestatud komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovituses Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta.
(13) Käesoleva programmi rakendamisel tuleb pöörata piisavat tähelepanu nii naiste ja meeste võrdsele kohtlemisele kui ka võrdsetele võimalustele, asjakohastele finantsabi vahenditele kui ka muu hulgas töötingimustele, eelkõige töö- ja pereelu ühitamiseks, töölevõtmise läbipaistvusele ning mittediskrimineerimisele töölevõtmisel ja edutamisele nende nais- ja meesteadlaste puhul, kes võetakse tööle käesoleva programmi meetmete raames rahastatavate projektide ja programmide juurde , võttes eelkõige arvesse puuetega teadlaste vajadusi .
Selleks on raamistik sätestatud komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovituses Euroopa teadlaste harta ja nais- ja meesteadlaste töölevõtmise juhendi kohta.
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanek kavatseb pöörata erilist tähelepanu soolise mõõtme hõlmamisele, tuleb vajadusel ja asjakohase sõnavara abil täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi ning tagada, et see põhimõte peegelduks konkreetselt rahalistes toetustes.
Lisaks tuleb tagada, et puuetega inimestel oleks samasugune juurdepääs ükskõik missugustele tegevustele, ning selleks tuleb nende käsutusse anda spetsiaalsed seadmed.
Programmi rakendamisel tuleb ka arvestada vajadust ühitada töö- ja pereelu, samuti tuleb teadlaste väljavalimisel austada mittediskrimineerimise põhimõtet.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 13 a (uus)
13 a) Enamikus Euroopa Liidu liikmesriikides ületab kõrghariduse diplomiga naiste arv proportsionaalselt meeste oma.
Ometi domineerivad teadusvaldkonnas tööturul mehed: lahknevus kõrgkooliõpingud lõpetavate meeste ja naiste vahel vanuses 20 kuni 24 aastat oli 2004. aastal 5 punkti ¹.
Seega on soolise võrdõiguslikkuse integreerimiseks vaja edendada teadusliku uurimistöö sektoris naiste kohalolu erinevatel tasanditel, välja arvatud erijuhtudel.
__________
¹ Komisjoni aruanne nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele naiste ja meeste võrdõiguslikkusest, 2005 ( KOM(2005)0044 .
Selgitus
Tuleb edendada naiste kohalolu teadusliku uurimistöö sektoris kõikidel tasanditel, arvestades asjaolu, et teatud valdkondades ei ole veel võimalik võrdsete võimaluste poliitikat rangelt rakendada, sest naiste protsent on väike.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 14
(14) Käesolev programm on kooskõlas Euroopa teadus- ja arendustegevuse inimressursside integreeritud strateegiaga dokumentide „Euroopa teadusruumi liikumisstrateegia“ ning „Euroopa teadusruumi teadlased: üks amet, mitu karjääri“ alusel ning toetab seda , samuti võetakse programmis arvesse nõukogu 18. aprilli 2005. aasta järeldusi inimressursside kohta teadus- ja arendustegevuse valdkonnas,
(14) Käesolev programm on kooskõlas Euroopa teadus- ja arendustegevuse inimressursside integreeritud strateegiaga dokumentide „Euroopa teadusruumi liikumisstrateegia “, mis seoses soolise võrdõiguslikkuse põhimõttega osutab selgesõnaliselt, et Euroopas ei ole naiste potentsiaalset panust teadusharudesse kohaselt väärtustatud ning „Euroopa teadusruumi teadlased: üks amet, mitu karjääri“ alusel ning toetab seda .
Samuti võetakse programmis arvesse nõukogu 18. aprilli 2005. aasta järeldusi inimressursside kohta teadus- ja arendustegevuse valdkonnas,
Selgitus
Kõnealune muudatusettepanek võimaldab anda käesolevale programmile konkreetse suuna, et täita Euroopa teadusruumi liikumisstrateegias täheldatud lünki.
Muudatusettepanek
10
Artikli 2 esimene lõik
Eriprogramm toetab tegevust programmi „Inimesed“ raames, tugevdades kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt Euroopa inimpotentsiaali teadusuuringute ja tehnoloogia vallas.
Tugevdatakse teadlaste koolitamist ja karjääri arendamist toetavaid meetmeid ehk nn Marie Curie meetmeid, pöörates rohkem tähelepanu erialaoskuste ja karjääri arendamise peamistele aspektidele ning siseriiklike süsteemide vaheliste seoste tugevdamisele.
Eriprogramm toetab tegevust programmi „Inimesed“ raames, edendades juurdepääsu teadlase elukutsele ning tugevdades kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt Euroopa inimpotentsiaali , eriti naiste potentsiaali teadusuuringute ja tehnoloogia vallas ning edendades nii naiste kui ka meeste võrdset juurdepääsu selles valdkonnas, võttes eelkõige arvesse puuetega nais- ja meesteadlaste vajadusi .
Tugevdatakse nais- ja meesteadlaste koolitamist ja karjääri arendamist toetavaid meetmeid ehk nn Marie Curie meetmeid, pöörates rohkem tähelepanu erialaoskuste ja karjääri arendamise peamistele aspektidele ning siseriiklike süsteemide vaheliste seoste tugevdamisele.
Muudatusettepanek
11
Artikli 4 lõige 1
1.
Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid.
1.
Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid.
Teadusuuringuid toetatakse rahaliselt vaid siis, kui nad on kooskõlas inimõiguste, eelkõige inimväärikusega.
Muudatusettepanek
12
Artikli 4 lõike 3 esimene taane
– kõigis liikmesriikides keelatud teadustegevus;
– liikmesriikides põhiõiguste ja põhiseaduslike põhimõtetega seotud kaalutlustel keelatud teadustegevus;
Muudatusettepanek
13
Artikli 6 lõige 3
3.
Tööprogrammis täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel hinnatakse rahastamiskava raames kaudseid meetmeid käsitlevaid taotlusi ja valitakse välja projektid.
Kriteeriumide abil hinnatakse taotlejate (teadlased/organisatsioonid) kvaliteeti ning nende võimet areneda ja programmi rakendada, kavandatava meetme kvaliteeti teadusliku väljaõppe ja/või teadmiste edastamise seisukohast, ühenduse lisandväärtust ja kavandatava meetme struktuurimõju seoses eriprogrammi ja tööprogrammi eesmärkide saavutamisega.
Kõnealuseid kriteeriume ning mis tahes koefitsiente ja lävendeid võib hiljem tööprogrammis täpsustada või täiendada.
3.
Tööprogrammis täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel hinnatakse rahastamiskava raames kaudseid meetmeid käsitlevaid taotlusi ja valitakse välja projektid.
Kriteeriumide abil hinnatakse taotlejate (teadlased/organisatsioonid) kvaliteeti ning nende võimet areneda ja programmi rakendada, kavandatava meetme kvaliteeti teadusliku väljaõppe ja/või teadmiste edastamise seisukohast, ühenduse lisandväärtust ja kavandatava meetme struktuurimõju seoses eriprogrammi ja tööprogrammi eesmärkide saavutamisega ning võrdse kohtlemise ja naiste ning meeste võrdsete võimaluste põhimõtte rakendamisega .
Kõnealuseid kriteeriume ning mis tahes koefitsiente ja lävendeid võib hiljem tööprogrammis täpsustada või täiendada.
Selgitus
Lähtudes komisjoni ettepaneku põhjenduse 13 loogikast sobivas sõnastuses.
Muudatusettepanek
14
Lisa sissejuhatuse esimene lõik
Teaduse ja tehnika valdkonna üks peamisi konkurentsieeliseid on personali hulk ja kvaliteet.
Euroopa teadus- ja tehnikaarengu suutlikkuse parandamise ning Euroopa teadusruumi koondamise ja edasise arendamise eeldus ning käesoleva programmi üldine strateegiline eesmärk on Euroopa muutmine teadlastele atraktiivsemaks.
See saavutatakse märkimisväärse üleeuroopalise struktureeriva mõju kaudu kogu Euroopa teaduskoolituse korraldusele, tulemuslikkusele ja kvaliteedile , teadlaste karjääri aktiivsele kujundamisele , teadmiste vahetamisele teadlaste kaudu teadusasutuste vahel ning naiste suuremale osalemisele teadus- ja arendustegevuses.
Teaduse ja tehnika valdkonna üks peamisi konkurentsieeliseid on personali hulk ja kvaliteet.
Euroopa teadus- ja tehnikaarengu suutlikkuse parandamise ning Euroopa teadusruumi koondamise ja edasise arendamise eeldus ning käesoleva programmi üldine strateegiline eesmärk on Euroopa muutmine teadlastele atraktiivsemaks.
See saavutatakse märkimisväärse struktureeriva mõju kaudu nais- ja meesteadlaste koolituse korraldusele, läbiviimisele ja kvaliteedile, teadmiste vahetamisele teadlaste kaudu teadusasutuste vahel , teadlaste karjääri aktiivsele kujundamisele, võttes eriti arvesse naiste suuremat osalemist teadus- ja arendustegevuses , edendades samal ajal töö- ja pereelu ühitamist .
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanek kavatseb pöörata erilist tähelepanu soolise mõõtme hõlmamisele, tuleb vajadusel sobivas sõnastuses täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi.
Lisaks tuleb luua sobivad tingimused, et naised saaksid osaleda aktiivsemalt teadustegevuses tänu sellele, et neil on võimalus ühitada töö- ja pereelu.
Muudatusettepanek
15
Lisa sissejuhatuse teine lõik
Programmi rakendatakse pideva inimestesse investeerimise teel, seda peamiselt ühtse Marie Curie nimelise meetmete kogumi abil, mille raames toetatakse teadlasi nende karjääri igal etapil alates esmasest teaduskoolitusest kuni elukestva teadlasõppe ning karjääri kujundamiseni.
Nii riikide- kui ka valdkondadevaheline liikuvus, eri valdkondades ja riikides saadud kogemuste tunnustamine ning head töötingimused on Marie Curie nimeliste meetmete põhielemendid.
Programmi rakendatakse pideva inimestesse investeerimise teel, seda peamiselt ühtse Marie Curie nimelise meetmete kogumi abil, mille raames toetatakse nais- ja meesteadlasi nende karjääri igal etapil alates esmasest teaduskoolitusest kuni elukestva teadlasõppe ning karjääri kujundamiseni.
Nii riikide- kui ka valdkondadevaheline liikuvus, eri valdkondades ja riikides saadud kogemuste ja kvalifikatsiooni tunnustamine ning head töötingimused on Marie Curie nimeliste meetmete põhielemendid , võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet ning võimalusi, mis on mõeldud spetsiaalselt puuetega teadlastele .
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanek kavatseb pöörata erilist tähelepanu soolise mõõtme hõlmamisele, tuleb vajadusel sobivas sõnastuses täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi.
Lisaks tuleb tagada, et puuetega inimestel oleks samasugune juurdepääs ükskõik missugustele tegevustele, ning selleks tuleb nende käsutusse anda spetsiaalsed seadmed.
Et osaleda saaksid kolmandate riikide nais- ja meesteadlased, on absoluutselt vajalik võtta meetmed nendes riikides omandatud kvalifikatsioonide tunnustamiseks.
Lisaks peavad Mari Curie nimelised meetmed soodustama töötingimuste loomist, mis arvestavad mitte ainult soolise võrdõiguslikkusega, vaid ka vajadusega ühitada töö- ja pereelu.
Muudatusettepanek
16
Lisa sissejuhatuse neljas lõik
Ettevõtete, s.h VKEde aktiivne osavõtt annab käesolevale programmile olulise lisandväärtuse.
Kõikide Marie Curie nimeliste meetmetega edendatakse tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahelist koostööd seoses teaduskoolituse, karjääri kujundamise ja teadmiste vahetamisega, kuna erimeede on suunatud tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööle ja partnerlusele.
Ettevõtete, s.h VKEde aktiivne osavõtt annab käesolevale programmile olulise lisandväärtuse.
Kõikide Marie Curie nimeliste meetmetega edendatakse tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahelist koostööd seoses teaduskoolituse, karjääri kujundamise ja teadmiste vahetamisega, kuna erimeede on suunatud tööstuse ja akadeemiliste ringkondade koostööle ja partnerlusele , julgustades uute ettevõtete loomist ja naiste ettevõtlusvaimu .
Selgitus
Arvuline lahknevus on eriti silmatorkav väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul ning see ei soodusta kõnealuste suure naisosalusega ettevõtete konkurentsivõimelisust.
Programmi rakendamisel tuleks sellele punktile erilist tähelepanu pöörata.
Muudatusettepanek
17
Lisa sissejuhatuse viies lõik
Karjääri kujundamisel, teadlaste rahvusvahelise koostöö tugevdamisel ja rikastamisel ning andekate teadlaste huvi äratamisel Euroopa vastu peab arvesse võtma rahvusvahelist mõõdet, mis on Euroopas uurimis- ja arendustegevuse inimressursside oluline osa.
Kõik Marie Curie nimelised meetmed sisaldavad rahvusvahelist mõõdet ja sellele on suunatud ka iseseisvad meetmed.
Karjääri kujundamisel, nais- ja meesteadlasteteadlaste rahvusvahelise koostöö tugevdamisel ja rikastamisel ning andekate teadlaste huvi äratamisel Euroopa vastu peab arvesse võtma rahvusvahelist mõõdet, mis on Euroopas uurimis- ja arendustegevuse inimressursside oluline osa.
Kõik Marie Curie nimelised meetmed sisaldavad rahvusvahelist mõõdet ja sellele on suunatud ka iseseisvad meetmed.
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanek kavatseb pöörata erilist tähelepanu soolise mõõtme hõlmamisele, tuleb vajadusel täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi.
Muudatusettepanek
18
Lisa sissejuhatuse kuues lõik
Arvestatakse säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.
Programmi eesmärk on tagada sooline võrdõiguslikkus toetades võrdseid võimalusi kõigi Marie Curie nimeliste meetmete puhul ning jälgides osalejate soolist jaotust (eesmärgiks naiste vähemalt 40% osalus).
Lisaks sellele kavandatakse meetmed nii, et teadlastel oleks võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel ning hõlpsam jätkata pärast vaheaega teadlaskarjääri.
Lisaks võetakse vajaduse korral selle eriprogrammi raames arvesse teadusuuringute ning nende potentsiaalsete rakenduste eetilisi, ühiskondlikke, õiguslike ja laiemaid kultuurilisi aspekte ning teaduse ja tehnika arengu sotsiaal-majanduslikke mõjusid ning väljavaateid.
Arvestatakse säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid.
Programmi eesmärk on tagada sooline võrdõiguslikkus toetades võrdseid võimalusi kõigi Marie Curie nimeliste meetmete puhul ning jälgides osalejate soolist jaotust (eesmärgiks naiste vähemalt 40% osalus).
Lisaks sellele kavandatakse meetmed nii, et teadlastel , ja eriti naisteadlastel oleks võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel ning hõlpsam jätkata pärast vaheaega teadlaskarjääri , eelkõige pärast lapsehoolduspuhkust või vanemapuhkust, võttes samuti arvesse demograafilisi muutusi .
Lisaks võetakse vajaduse korral selle eriprogrammi raames arvesse teadusuuringute ning nende potentsiaalsete rakenduste eetilisi, ühiskondlikke, õiguslikke ja laiemaid kultuurilisi aspekte ning teaduse ja tehnika arengu sotsiaal-majanduslikke mõjusid ning väljavaateid.
Selgitus
Naistel ei ole teadusuuringute valdkonnas samad edasiliikumisvõimalused kui meestel; seepärast tuleb võtta meetmed, mis võimaldavad neil jätkata oma karjääri pärast katkestamist, eelkõige pärast vanema- või lapsehoolduspuhkust.
Muudatusettepanek
19
Lisa sissejuhatuse seitsmes lõik
Selleks et täielikult ära kasutada Euroopa võimalust muutuda teadlastele huvipakkuvamaks, luuakse Marie Curie nimeliste meetmete abil sünergia teiste meetmetega nii ühenduse teaduspoliitika kui muude ühenduse poliitikameetmete raames, nt hariduse, ühtekuuluvuse ja tööhõive valdkonnas .
Sellise sünergia poole püüeldakse ka siseriiklike ja rahvusvaheliste meetmete abil.
Selleks et täielikult ära kasutada Euroopa võimalust muutuda nais- ja meesteadlastele huvipakkuvamaks, luuakse Marie Curie nimeliste meetmete abil sünergia teiste meetmetega nii ühenduse teaduspoliitika kui ühenduse poliitikameetmete raames, tagades soolise võrdõiguslikkuse mõõtme integreerimise hariduse, ühtekuuluvuse ja tööhõive valdkonda .
Sellise sünergia poole püüeldakse ka siseriiklike ja rahvusvaheliste meetmete abil.
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanek kavatseb pöörata erilist tähelepanu soolise mõõtme hõlmamisele, tuleb vajadusel sobivas sõnastuses täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi.
Muudatusettepanek
20
Lisa pealkirja "Eetilised aspektid" esimene lõik
Käesoleva eriprogrammi rakendamisel ja sellest tulenevate teadusuuringute käigus tuleb järgida olulisi eetikapõhimõtteid.
Need hõlmavad muu hulgas ELi põhiõiguste hartas väljendatud põhimõtteid, sealhulgas inimväärikuse ja inimelu kaitset, isikuandmete ja eraelu puutumatuse ning loomade ja keskkonna kaitset kooskõlas ühenduse õiguse ning vastavate rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhenditega, nagu Helsingi deklaratsiooni viimane redaktsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 allkirjastatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCO poolt vastuvõetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping ning asjakohased Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) resolutsioonid.
Käesoleva eriprogrammi rakendamisel ja sellest tulenevate teadusuuringute käigus tuleb järgida olulisi eetikapõhimõtteid.
Need hõlmavad muu hulgas ELi põhiõiguste hartas väljendatud põhimõtteid, sealhulgas inimväärikuse ja inimelu kaitset, isikuandmete ja eraelu puutumatuse ning loomade ja keskkonna kaitset kooskõlas ühenduse õiguse ning vastavate rahvusvaheliste konventsioonide ja tegevusjuhenditega, nagu Helsingi deklaratsiooni viimane redaktsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 allkirjastatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCO poolt vastuvõetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon , ÜRO Peassamblee poolt 8. märtsil 2005. aastal vastu võetud resolutsioon 59/280 , ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping ning asjakohased Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) resolutsioonid.
Muudatusettepanek
21
Lisa pealkirja "Eetilised aspektid" kolmas lõik
Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisusest tulenevalt peavad teadusprojektides osalejad järgima nende riikide kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus teadustöö toimub.
Igal juhul kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme ning ühendus ei rahasta üheski liikmesriigis ühtki uurimust, mille teostamine on selles liikmesriigis keelatud.
Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisusest tulenevalt peavad teadusprojektides osalejad järgima nende riikide kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus teadustöö toimub.
Igal juhul kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme ning ühendus ei rahasta üheski liikmesriigis ühtki uurimust, mille teostamine on selles liikmesriigis keelatud.
Põhimõtteliselt toetab ühendus teadusuuringuid rahaliselt vaid siis, kui nad on kooskõlas inimõiguste, eelkõige inimväärikusega.
Muudatusettepanek
22
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Teadlaste esmane koolitamine" esimene lõik
Selle meetmega toetatakse teadlaste esmast koolitust ning on tavaliselt suunatud teadlaskarjääri neljale esimesele ning kuni ühele lisa-aastale esmase koolituse lõpetamiseks.
Piireülese võrgustiku kaudu, mille eesmärk on struktureerida märkimisväärset osa teadlaste kõrgetasemelise esmase koolituse võimekusest avalikus ja erasektoris nii liikmesriikides kui ka assotsieerunud riikides, tahetakse meetme abil parandada mõlemas sektoris teadlaste karjäärivõimalusi ja seeläbi suurendada teadlaskarjääri atraktiivsust noorte teadlaste hulgas.
Selle meetmega toetatakse teadlaste esmast koolitust ning on tavaliselt suunatud teadlaskarjääri neljale esimesele ning kuni ühele lisa-aastale esmase koolituse lõpetamiseks , edendades osalemise õiglast tasakaalu soolist kuuluvust arvestades .
Piireülese võrgustiku kaudu, mille eesmärk on struktureerida märkimisväärset osa teadlaste kõrgetasemelise esmase koolituse võimekusest avalikus ja erasektoris nii liikmesriikides kui ka assotsieerunud riikides, tahetakse meetme abil parandada mõlemas sektoris teadlaste karjäärivõimalusi ja seeläbi suurendada teadlaskarjääri atraktiivsust noorte teadlaste , ja eriti naiste hulgas.
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanek kavatseb pöörata erilist tähelepanu soolise mõõtme hõlmamisele, tuleb vajadusel täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi.
Muudatusettepanek
23
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Elukestev õpe ja karjääri kujundamine" esimene lõik
See meede on suunatud kogenud teadlastele karjääri eri etappidel eesmärgiga, et mitmekesistada nende isiklikku pädevust multi- või interdistsiplinaarsete oskuste omandamise või valdkondadevahelise kogemuste vahetamise teel.
Eesmärk on aidata teadlastel saavutada ja/või tugevdada sõltumatut juhtivat positsiooni nt juhtivuurija, professori või muu juhtiva töötajana hariduses või ettevõtluses.
Samuti aitab meede asuda teadlastel pärast vaheaega taas teadustööle ning aitab teadlastel asuda taas teadlaskarjääri kallale liikmesriikides või assotsieerunud riikides (sh oma päritoluriigis), pärast rahvusvahelise liikumise kogemust.
See meede on suunatud kogenud nais- ja meesteadlastele karjääri eri etappidel eesmärgiga, et mitmekesistada nende isiklikku pädevust multi- või interdistsiplinaarsete oskuste omandamise või valdkondadevahelise kogemuste vahetamise teel.
Eesmärk on aidata nais- ja meesteadlastel saavutada ja/või tugevdada sõltumatut juhtivat positsiooni nt juhtivuurija, professori või muu juhtiva töötajana hariduses või ettevõtluses.
Samuti aitab meede asuda teadlastel pärast vaheaega taas teadustööle , eelkõige pärast lapsehoolduspuhkust või vanemapuhkust ning aitab teadlastel taasalustada teadlaskarjääri liikmesriikides või assotsieerunud riikides (sh oma päritoluriigis), pärast liikumise kogemust , edendades pere- ja tööelu paremat ühitamist, et arvestada muuhulgas demograafiliste muutustega ..
Selleks tuleb parandada ühenduse territooriumil ja kolmandates riikides omandatud kvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist.
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanek kavatseb pöörata erilist tähelepanu soolise mõõtme hõlmamisele, tuleb vajadusel täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi.
Muudatusettepanek
24
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Elukestev õpe ja karjääri kujundamine" teine lõik
Käesolev meede on suunatud vähemalt nelja-aastase (täistööaeg) uurimiskogemusega teadlastele.
Kuna meede on suunatud elukestvale õppele ja karjääri kujundamisele, eeldatakse aga, et tavaliselt on teadlastel pikem kogemus.
Käesolev meede on suunatud kokku nelja-aastase uurimiskogemusega teadlastele.
Kuna meede on suunatud elukestvale õppele ja karjääri kujundamisele, eeldatakse aga, et tavaliselt on teadlastel pikem kogemus.
Selgitus
Käesoleva meetme kohaldamisalasse kuuluvatel teadlastel peab olema kokku nelja-aastane uurimiskogemus, võttes arvesse kõiki aastaid, eelkõige enne ja pärast lapsehoolduspuhkust, mis puudutab uurimistööd tegevaid naisi.
Muudatusettepanek
25
Lisa pealkirja "Meetmed" alapealkirja "Erimeetmed" esimene lõik
Euroopa teadlaste tegeliku tööturu loomise toetamiseks tuleb rakendada ühtseid erimeetmeid, et kõrvaldada liikuvusega seotud takistused ja suurendada teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas.
Need meetmed on suunatud eelkõige huvigruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmisele kaasa arvatud Marie Curie nimeliste meetmete kaudu, meetmete soodustamisele ja toetamisele liikmesriikide tasandil ning ühenduse meetmete täiendamisele.
Euroopa nais- ja meesteadlaste tegeliku tööturu loomise toetamiseks tuleb rakendada ühtseid erimeetmeid, et kõrvaldada liikuvusega seotud takistused , suurendada teadlaste karjäärivõimalusi Euroopas ning kergendada töö- ja pereelu ühitamist .
Need meetmed on suunatud eelkõige huvigruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmisele kaasa arvatud Marie Curie nimeliste meetmete kaudu, meetmete soodustamisele ja toetamisele liikmesriikide tasandil ning ühenduse meetmete täiendamisele.
Selgitus
Võttes arvesse, et komisjoni ettepanek kavatseb pöörata erilist tähelepanu soolise mõõtme hõlmamisele, tuleb vajadusel sobivas sõnastuses täpsustada, et need tegevused puudutavad nii mehi kui ka naisi.
Lisaks tuleb luua sobivad tingimused, et naised saaksid osaleda aktiivsemalt teadustegevuses tänu sellele, et neil on võimalus ühitada töö- ja pereelu.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Inimesed“ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
Viited
KOM(2005)0442 – C6‑0383/2005 – 2005/0187(CNS)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
FEMM 17.11.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Amalia Sartori 30.11.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
24.1.2006
Vastuvõtmise kuupäev
21.3.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
19
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Zita Gurmai, María Esther Herranz García, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Angelika Niebler, Siiri Oviir, Teresa Riera Madurell, Amalia Sartori, Britta Thomsen, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Inimesed“ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
Viited
KOM(2005)0442 – C6-0383/2005 – 2005/0187(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
14.11.2005
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
ITRE 17.11.2005
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
BUDG 17.11.2005
EMPL 17.11.2005
CULT 17.11.2005
FEMM
17.11.2005
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Umberto Pirilli 5.10.2005
Endine raportöör / Endised raportöörid
Lihtsustatud menetlus – otsuse kuupäev otsuse kuupäev
Õigusliku aluse vaidlustamine JURI arvamuse kuupäev
Rahaeraldise määra muutmine BUDG arvamuse kuupäev
Konsulteerimine Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
Konsulteerimine Regioonide Komiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
Arutamine parlamendikomisjonis
31.1.2006
21.2.2006
4.5.2006
30.5.2006
20.6.2006
13.7.2006
Vastuvõtmise kuupäev
3.10.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
45
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Šarūnas Birutis, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Gianni De Michelis, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Umberto Guidoni, András Gyürk, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Vincenzo Lavarra, Pia Elda Locatelli, Eugenijus Maldeikis, Eluned Morgan, Reino Paasilinna, Umberto Pirilli, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca, Dominique Vlasto
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Alexander Alvaro, Jean-Pierre Audy, María del Pilar Ayuso González, Peter Liese, Erika Mann, Lambert van Nistelrooij, Vittorio Prodi, John Purvis
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Iles Braghetto
Esitamise kuupäev
16.10.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
