A6-0302/2008
8.7.2008
RAPORT
Bologna protsess ja üliõpilaste liikuvus
(2008/2070(INI))
Kultuuri- ja hariduskomisjon
Raportöör:
Doris Pack
PE 404.721v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI............................................................................................................................8
eelarvekomisjonI ARVAMUS .......................................................................................10
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................13
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
Bologna protsessi ja üliõpilaste liikuvuse kohta
( 2008/2070(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 149 ja 150;
– võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Ülikoolide uuendamiskava täitmine: haridus, teadus ja innovatsioon” ( KOM(2006)0208 );
– võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimine: kuidas ülikoolid saaksid anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse” ( KOM(2005)0152 );
– võttes arvesse aruannet pealkirjaga „Tähelepanu keskmes on kõrghariduse struktuur – Bologna protsessi areng osalevates riikides” – 2006/07, Eurydice, Euroopa Komisjon, 2007;
– võttes arvesse Eurobaromeetri uuringut „Vaated kõrghariduse reformidele”, Euroopa Komisjon, märts 2007;
– võttes arvesse oma seisukohta 25. septembri 2007. aasta esimesel lugemisel ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0400 . ;
– võttes arvesse nõukogu 23. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülikoolide moderniseerimise kohta Euroopa konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmistepõhises majanduses;
– võttes arvesse 13.–14. märtsi 2008. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A6‑0302/2008 ),
A. arvestades, et Bologna protsessi eesmärk on luua 2010. aastaks Euroopa kõrgharidusruum, sealhulgas reformida kõrgharidust, eemaldada üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust takistavad viimased piirangud ning parandada Euroopas kõrghariduse kvaliteeti, atraktiivsust ja konkurentsivõimet;
B. arvestades, et üliõpilaste liikuvus ja hariduse kvaliteet peavad jääma Bologna protsessi põhielementide hulka ;
C. arvestades, et üliõpilaste liikuvus loob uued kultuurilised, sotsiaalsed ja akadeemilised väärtused ning pakub võimalusi isiklikuks arenguks ja akadeemiliste standardite ja tööalase konkurentsivõime parandamiseks riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil;
D. arvestades, et üliõpilaste liikuvus ei ole paljudele üliõpilastele, teadlastele ja muudele töötajatele eelkõige uuemates liikmesriikides ikka veel kättesaadav peamiselt ebapiisavate stipendiumide tõttu, kuigi takistused on hästi teada ja neile on korduvalt viidanud paljud arutluses osalevad sidusrühmad;
E. arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata üliõpilaste õppimise, elamise ja liikuvuse kulude asjakohasele rahastamisele;
F. arvestades, et Euroopa Parlament on üliõpilaste liikuvuse seadnud pidevalt oma eelarveprioriteediks ning püüdnud tagada ELi haridusprogrammide rahastamise piisavat taset; arvestades, et parlamendi kindel seisukoht selles küsimuses on hoolimata nõukogu poolt tehtud kärbetest komisjoni ettepanekus toonud kaasa elukestva õppe ja Erasmus Munduse programmide assigneeringute suurenemise, mille üle peeti läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) ja praeguse eelarvemenetluse raames;
G. arvestades, et asjakohaste poliitikate ja meetmete väljatöötamiseks, jälgimiseks, võrdlemiseks ja hindamiseks on vaja usaldusväärseid statistilisi andmeid, mis käsitlevad üliõpilaste liikuvust;
H. arvestades, et informaalse ja mitteformaalse õppe tunnustamine moodustab elukestva õppe strateegia nurgakivi, mistõttu on täiskasvanuharidus selles protsessis oluline;
I. arvestades, et võimalust välismaale minna ei tohiks takistada halduslike, rahaliste ja keeleliste piirangutega;
J. arvestades, et liikuvus soodustab võõrkeelte õppimist ja parandab üldist suhtlemisoskust;
K. arvestades, et ülikoole tuleb viivitamatult reformida ja uuendada kvaliteedi, õppestruktuuri, innovatsiooni ja paindlikkuse osas;
L. arvestades, et õpetamise kvaliteet on sama oluline kui teadustegevuse kvaliteet ning seda on vaja reformida ja ajakohastada kogu Euroopa Liidus, ning arvestades, et need kaks mõõdet on tihedalt seotud;
M. arvestades, et erinevad riiklikud tunnustamissüsteemid takistavad oluliselt üliõpilaste võrdset kohtlemist ja edasiminekut seoses Euroopa kõrgharidusruumi ja Euroopa tööturuga;
N. arvestades, et liikuvusele võivad takistuseks saada mõlemad järgmised asjaolud: läbitud kursuseid ei tunnustata täielikult ja nõuetekohaselt ning saadud kraadid ei ole võrdväärsed;
O. arvestades, et kõikides Bologna protsessile alla kirjutanud riikides tuleb viivitamatult rakendada, kooskõlastada ja edendada ühtset lähenemisviisi,
P. arvestades, et Barcelona protsess peab looma uue progressiivse haridusmudeli, mis tagab hariduse kättesaadavuse kõigile, kusjuures peamiseks eesmärgiks on anda edasi teadmisi ja väärtusi ning luua tuleviku tarvis jätkusuutlik ühiskond, mis on teadlik ja vaba sotsiaalsest ebavõrdusest,
1. on arvamusel, et üliõpilaste liikuvuse ja eri haridussüsteemide kvaliteedi parandamine peaks olema esmatähtis Bologna protsessi põhieesmärkide uuesti määratlemisel pärast 2010. aastat;
2. rõhutab, et üliõpilaste liikuvuse saavutamiseks tuleb võtta meetmeid erinevates poliitikavaldkondades; liikuvuse erinevad aspektid ei kuulu ainult kõrghariduse valdkonda, vaid ka sotsiaal-, rahandus-, sisserände- ja viisapoliitika alla;
3. märgib, et arvestades finantsraamistiku rubriigi 1a väikesest varust tingitud piiratud tegevusruumi, on eriti tervitatavad valitsustevahelise koostöö raames tehtavad liikmesriikide jõupingutused, et parandada hariduse kvaliteeti ja konkurentsivõimet ELis, eelkõige liikuvuse edendamise, kvalifikatsioonide tunnustamise ja kvaliteeditagamise kaudu;
4. on arvamusel, et tuleks jätkata konsultatsioonimeetodit, mida kasutavad kõik protsessis osalevad sidusrühmad: asutused ja üliõpilaste esindajad peaksid tegema tihedat koostööd, et eemaldada liikuvust takistavad viimased piirangud ja lahendada probleemid, mis on seotud kvaliteedi ja Bologna protsessi rakendamisega;
5. juhib tähelepanu sellele, et Bologna protsessi rakendamisel tuleks erilist tähelepanu pühendada tihedale ja intensiivsele koostööle ja kooskõlastamisele Euroopa teadusruumiga;
Üliõpilaste liikuvus: kvaliteet ja tõhusus
6. rõhutab, et üliõpilaste liikuvuse ja sotsiaal-majandusliku olukorra kohta on hädasti vaja võrreldavat ja usaldusväärset statistikat, nagu ühised näitajad, kriteeriumid ja võrdlusuuringud, et leevendada praegust andmete vähesust ja edendada heade tavade vahetamist;
7. kutsub ülikoole üles parandama ja lihtsustama nii välisüliõpilastele kui ka välismaale õppima minevatele üliõpilastele elektrooniliselt ja mitteelektrooniliselt antavat teavet; ülikoolid ja Erasmuse programmi riiklikud bürood peaksid tegema koostööd üliõpilasorganisatsioonidega, et teha kogu vajalik teave õigeaegselt kättesaadavaks; ülikoolid peaksid toetama üliõpilaste õigusi kooskõlas oma kohustustega, mis nad on võtnud Erasmuse ülikoolihartaga liitudes;
8. rõhutab, et Bologna protsessi eesmärkide täitmiseks peab üliõpilaste ja teadlaste liikumine olema mõlemapoolne; rõhutab praeguste suundumuste ebaproportsionaalsust ja eriti vähest liikumist liikmesriikidesse, mis ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal;
9. juhib tähelepanu sellele, kui oluline on välisüliõpilaste juhendamine nende sotsiaalse , kultuurilise ja keelelise integratsiooni eesmärgil;
10. rõhutab, et parem keelteoskus on märkimisväärne eelis ja üks üliõpilaste liikuvuse põhjuseid ning et oluline on intensiivsete keelekursuste pakkumine välisüliõpilastele enne Erasmuse programmi õppeperioodi ja/või selle ajal;
Kõrghariduse reformimine ja ülikoolide kaasajastamine: kvaliteet, innovatsioon ja paindlikkus
11. kutsub Euroopa ülikoole üles viima läbi õppekavade innovaatilist, ulatuslikku ja metoodilist reformi: ambitsioonikas ja kvaliteetne sisu ning korralduse ümberstruktureerimine on olulise tähtsusega üliõpilaste liikuvuse ja suurema paindlikkuse saavutamise jaoks ; kõikidesse kraadiõppeprogrammidesse tuleks sisse viia nn liikuvuse õppeperiood, et võimaldada üliõpilastel välismaale minna;
12. nõuab, et rõhutataks vajadust ühiste Euroopa doktoriõppeprogrammide järele, millega edendataks doktorantide liikuvust ja raamistiku loomist Euroopa doktorikraadile;
13. rõhutab, kui oluline roll on õpetamise kvaliteedil ja pädevusel: kvalifitseeritud õpetajad kõikides õppevaldkondades, nende areng ja pidev koolitus on olulise tähtsusega, et tõsta õpetamise atraktiivsust ja tõhusust ning saavutada Bologna protsessi eesmärgid;
14. kordab, et vaja on tihendada riikidevahelist dialoogi ning teabe ja kogemuste vahetust, et soodustada õpetajakoolituse, sealhulgas algastme õpetajate koolituse lähenemist ning pideva professionaalse arengu tõhusust;
Üliõpilaste liikuvuse ja sotsiaalse mõõtme rahastamine ning nendesse investeerimine
15. nõuab ühiskonnas ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit üliõpilastele eriabi andmist, pakkudes neile näiteks odavat ja korralikku majutust; pärast saabumist on sageli vaja lisatuge;
16. soovitab ühtse Euroopa üliõpilaspileti kasutuselevõttu, et soodustada liikuvust ja võimaldada üliõpilastele majutus- ja elatuskulude puhul hinnaalandust;
17. kutsub liikmesriike ja pädevaid ametiasutusi üles tagama võrdset ja üldist juurdepääsu liikuvusele, kasutades selleks lihtsat, paindlikku ja läbipaistvat stipendiumide määramise korda ning andes täiendavat rahalist toetust kulukate sihtkohtade puhul ja üliõpilastele, kes seda vajavad; peab väga tähtsaks, et üliõpilased saaksid selle toetuse enne lahkumist, et vältida nende ülemäärast finantskoormust;
18. tervitab asjaolu, et seoses mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttega, mis on ette nähtud 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud deklaratsioonis, võiks kaaluda haridusprogrammide ja eelkõige Erasmuse stipendiumide jaoks ette nähtud rahastamispaketi tugevdamist sõltuvalt programmi jälgimise ja hindamise tulemustest;
19. juhib tähelepanu asjaolule, et tuleks võtta kasutusele ja soodustada üliõpilaste liikuvuse rahastamise uusi vahendeid, nagu intressivabad laenud ja/või ülekantavad laenud;
20. kutsub Euroopa ülikoole üles tegema koostööd erasektoriga (nt majandus- või äriorganisatsioonid, sh kaubanduskojad), et leida uusi tõhusaid mehhanisme üliõpilaste liikuvuse kaasrahastamiseks igas õppetsüklis (bakalaureuse-, magistri-, doktoriõpe) , parandades seeläbi haridussüsteemide kvaliteeti ;
21. soovitab viljaka dialoogi pidamist ja kahepoolset mõttevahetust äriühingute ja ülikoolide vahel, et luua innovaatilisi partnerlussidemeid ja proovida uusi koostööviise;
Diplomite kvaliteet ja täielik tunnustamine
22. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama üleeuroopaliste lähteraamistike rakendamist (Bologna kvalifikatsiooniraamistik, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik elukestva õppe valdkonnas, Euroopa kvaliteeditagamise normid ja suunised ning kõrgharidusele juurdepääsu võimaldavate tunnistuste tunnustamise Lissaboni konventsioon), et luua Euroopa kõrgharidusruum;
23. rõhutab seega ulatusliku, ühtse ja tõhusa ainepunktide ülekande süsteemi (ECTS) kasutuselevõtu hädavajalikkust: üliõpilaste ja teadlaste kvalifikatsiooni peaks olema kogu Euroopa ulatuses lihtne üle kanda tänu ühele ühisele raamistikule;
24. rõhutab, et kolmeastmelise kraadisüsteemi (bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraad) võiks muuta paindlikumaks, eeskätt kasutades esimese ja teise astme puhul süsteemi 3 + 2 asemel süsteemi 4 + 1; mõnel alal võiks see kraadi omanike suurema liikuvuse ja parema tööalase konkurentsivõime huvides paremini sobida;
25. nõuab, et ülikoolide poolt heaks kiidetud praktika ning muude informaalsete ja mitteformaalsete liikuvuse kogemuste eest antaks ECTS ainepunkte ning neid tunnustataks õppekava osana;
Bologna protsessi rakendamine kõikides osalevates riikides
26. kutsub liikmesriikide pädevaid ametiasutusi ja Euroopa ülikoole üles innustama ja edendama parimate tavade vahetamist ja teadlikkust tõstvaid algatusi;
27. nõuab tungivalt, et liikmesriigid lihtsustaksid viisamenetlusi ja vähendaksid vastavaid kulusid liikuvatele üliõpilastele, eelkõige Ida-Euroopa liikmes- ja kandidaatriikide osas , kooskõlas viisasid käsitlevate ELi direktiividega ;
o
o o
28. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.
SELETUSKIRI
1.
Taust
1999. aastal käivitatud Bologna protsess on valitsustevaheline algatus, mille eesmärk on luua 2010. aastaks Euroopa kõrgharidusruum.
Selle peamine mõte on lihtsustada üliõpilastel valikut paljude kõrge kvaliteediga kursuste vahel ning saavutada nende valitud kursuste laialdane tunnustamine.
Nimetatud eesmärkidel nähakse Bologna protsessis ette kolme põhilist tegevusvaldkonda: kolme õppetsükli süsteemi (bakalaureuse-/magistri-/doktoriõpe) kasutusele võtmine, kvaliteeditagamine ning kvalifikatsioonide ja õppeperioodide tunnustamine.
Protsessi eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme arutati Bologna protsessi käsitleval avalikul kuulamisel, mille korraldas kultuuri- ja hariduskomisjon 4. oktoobril 2007.
Peale selle korraldas PPE-DE 6. märtsil 2008 veel ühe kuulamise teemal „ Kõrgharidus: Bologna protsessist haridusjuhtimiseni ELis ”, mida juhatas parlamendiliige Doris Pack.
Sellel üritusel avaldati palju huvitavaid arvamusi Bologna protsessi mõju kohta üliõpilaste liikuvusele.
Tõstatati erinevaid olulisi küsimusi, näiteks ülikooli tõhusa juhtimise tähtis roll, kvaliteetse õpetamise ja innovaatilise õppekava väga suur tähtsus või palju ühiseid väliseid ja sisemisi väljakutseid, millega Euroopa kõrgharidus peab ikka veel silmitsi seisma, et jääda konkurentsivõimeliseks ja edukaks 21. sajandi üleilmastuvas maailmas.
Bologna protsessi arendatakse edasi tööprogrammi abil, mis orienteerub iga kahe aasta tagant toimuvate ministrite konverentside tulemustele: Praha 2001, Berliin 2003, Bergen 2005, London 2007 ja Leuven/Louvane-la-Neuve 2009.
Konverentsid valmistab ette Bologna kontrollgrupp
Euroopa Komisjon osaleb täisliikmena Bologna kontrollgrupis ja Bologna juhatuses. , mida juhib Euroopa Liidu eesistujariigiks olev riik, ning seda toetab Bologna sekretariaat, mille organiseerib järgmise ministrite kohtumise võõrustajariik/riigid.
Bologna koostöö edu võtmeks nii poliitika kujundamisel kui ka rakendamisel on partnerlusel põhinev lähenemisviis.
Praegu ühendab protsess 46 riiki, kes kõik osalevad Euroopa kultuurikonventsioonis ja teevad paindlikku koostööd, kaasates sellesse ka rahvusvahelisi organisatsioone ja Euroopa ühinguid, mis esindavad kõrgharidusasutusi, üliõpilasi, töötajaid ja tööandjaid.
Bologna protsess on hea näide Euroopa koostööst nii ELi raames kui ka sellest väljaspool.
Me kõik teame, et kõrgharidus on isiku arengu põhikomponent.
See soodustab sotsiaalset, kultuurilist ja majanduslikku arenemist, kodanikuaktiivsust ja eetilisi väärtusi.
Aga mis Euroopa Liitu puudutab, siis kõrgharidus Euroopa Ühenduste Komisjoni vastutusvaldkondade hulka ei kuulu: see on ikka veel vaid riiklik küsimus ning õpetamise sisu ja korralduse eest vastutab endiselt riik.
Sellele vaatamata aitab ühendus vastavalt Nice’i lepingu artiklile 149 kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel mitmete erinevate meetmete abil, nagu kodanike liikuvuse edendamine, ühiste õppeprogrammide väljatöötamine, võrgustike loomine, teabe vahetamine või Euroopa Liidu keelte õpetamine.
2.
Raportööri arvamus
Raportöör tunneb muret just üliõpilaste liikuvuse pärast Euroopa Liidus ja Bologna protsessi võimaliku mõju pärast sellele: kas uus Euroopa kõrgharidusruum aitab suurendada Euroopa üliõpilaste liikuvust või mõjub hoopis pärssivalt ja takistab seda?
Ei tohiks unustada, et liikuvus on üks kuuest Bologna deklaratsioonis ära toodud põhieesmärgist, mida allakirjutanud tahavad edendada, ületades takistused vaba liikumise tegelikul toimimisel ning pöörates erilist tähelepanu mitte ainult üliõpilastele, vaid ka õpetajatele, teadlastele ja halduspersonalile.
Liikuvus on seega Euroopa kõrgharidusruumi loomise nurgakivi ning üks põhiküsimusi 2007.–2009. aasta kavas.
Raportöör kiidab heaks Euroopa Komisjoni progressiivse lähenemisviisi ning toetab ka tema käimasolevat tööd.
Liikmesriike tuleks toetada nende pingutustes kaasajastada ja innovaatiliselt reformida oma kõrgharidussüsteeme, mida on väga vaja, et tegeleda üleilmastumise probleemidega.
Sellegipoolest on raportöör mures Bologna protsessi eelneva ja tulevase rakendamise pärast, kuna mõnes liikmesriigis ei toimu praegu areng kavandatud või soovitud suunas.
Raportöör arvab, et ligikaudu kümme aastat pärast protsessi käivitamist on aeg mõtiskleda ja arutada Bologna protsessi, selle saavutuste ja ebaõnnestumiste üle.
Me peaksime proovima kindlaks määrata, kuidas on haridussüsteemid Euroopa Liidus Bologna protsessi tulemusel muutunud ning kuidas need sündmused ja muutused on mõjutanud Euroopa kõrghariduse kvaliteeti.
Kõigepealt soovib raportöör rõhutada, et igal Euroopa kodanikul (hoolimata nende kodakondsusest, sünniriigist või -piirkonnast) peab olema võimalik saada kõrge kvaliteediga haridust.
Liikuvusel on palju positiivseid mõjusid mitte ainult liikuvale isikule, vaid ka kõrgharidusasutustele ja ühiskonnale tervikuna.
Peale selle ei tohiks unustada selle sotsiaalset mõõdet: liikuvus annab hindamatult rikkalikku kogemuse akadeemilise, kultuurilise ja sotsiaalse mitmekesisuse osas.
See lihtsustab suhtlemist ja koostööd kõrgharidusasutuste vahel, mida on väga vaja Euroopa kõrgharidus- ja teadusasutuste kvalitatiivseks arenguks.
Raportöör soovib juhtida erilist tähelepanu järgmistele teemadele:
1.
Üliõpilaste liikuvus: kvaliteet ja tõhusus
2.
Kõrghariduse reformimine ja ülikoolide kaasajastamine: kvaliteet, innovatsioon ja paindlikkus
3.
Üliõpilaste liikuvuse ja sotsiaalse mõõtme rahastamine ning nendesse investeerimine
4.
Diplomite kvaliteet ja täielik tunnustamine
5.
Bologna protsessi rakendamine kõikides osalevates riikides
Kuigi raportöör tunnustab kõnealuse valitsustevahelise algatuse väga suurt tähtsust, soovib ta rõhutada, et selle rakendamine on riiklikul tasandil väga killustatud.
Sel põhjusel on praegu üsna raske näha Bologna protsessi nn Euroopa fassaadi, mistõttu tuleks luua õiguslik raamistik ja pidada alati meeles, et hariduse puhul peavad kõikide küsimuste ja algatuste keskmes olema üliõpilased.
7.5.2008
eelarvekomisjonI ARVAMUS
kultuuri- ja hariduskomisjonile
Bologna protsessi ja üliõpilaste liikuvuse kohta
( 2008/2070(INI) )
Arvamuse koostaja:
Monica Maria Iacob-Ridzi
ETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval kultuuri- ja hariduskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
A. arvestades, et Euroopa Parlament on seadnud pidevalt üliõpilaste liikuvust oma eelarveprioriteediks ning püüdnud tagada ELi haridusprogrammide rahastamise piisavat taset; arvestades, et parlamendi kindel seisukoht selles küsimuses viis hoolimata komisjoni ettepanekus nõukogu poolt tehtud kärbetele elukestva õppe ja Erasmus Mundus programmide assigneeringute suurenemisele, mille üle teostati läbirääkimisi mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) ja praeguse eelarvemenetluse raames;
1. märgib, et arvestades rubriigi 1a väikesest varust tingitud piiratud tegevusruumi, on eriti tervitatavad valitsustevahelise koostöö raames tehtavad liikmesriikide jõupingutused, et parandada hariduse kvaliteeti ja konkurentsivõimet ELis, eelkõige liikuvuse tagamise, kvalifikatsiooni tunnustamise ja kvaliteedi tagamise kaudu;
2. rõhutab et, arvestades ELi eelarve piiratud ressursse, tuleks hoolikalt jälgida elukestva õppe ja Erasmus Mundus programmide mõju liikuvusele, pidades silmas individuaalsete toetuste arvu ja nende isikute arvu, kellele need on tehtud kättesaadavaks, et tagada sobiv tasakaal toetuste saajate arvu maksimeerimise ja individuaalse rahastamise piisava taseme tagamise vahel;
3. märgib, et 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppele lisatud deklaratsioonis ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõtte taustal tuleks käsitleda haridusprogrammide jaoks ette nähtud rahastamispaketi tugevdamist, mis sõltub programmi jälgimise ja hindamise tulemustest;
4. kordab Euroopa Parlamendi 2008. aasta üldeelarve projekti käsitleva 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0616 punktis 15 väljendatud seisukohta, et elukestva õppe ja Erasmus Mundus programmide rakendusameti poolne rakendamine ei tohi tuua kaasa rahastamispaketis halduskulude osakaalu suurenemist.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
6.5.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
23
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Laima Liucija Andrikienė, Reimer Böge, Paulo Casaca, Daniel Dăianu, Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Hynek Fajmon, Salvador Garriga Polledo, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Francesco Musotto, Theodor Dumitru Stolojan, László Surján, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
24.6.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
30
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Maria Badia i Cutchet, Katerina Batzeli, Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Nicodim Bulzesc, Marie-Hélène Descamps, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Dumitru Oprea, Doris Pack, Zdzisław Zbigniew Podkański, Mihaela Popa, Christa Prets, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Victor Boştinaru, Mary Honeyball, Ewa Tomaszewska, Cornelis Visser, Jaroslav Zvěřina
