Täiskogu kokkuvõte - Strasbourg 03.-06.juuli 2006
2006-07-10 - 16:00
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev :
Corien WORTMANN-KOOLi raportis toetati komisjoni ettepanekut lõpetada erand, mille alusel liinilaevanduskonverentsid on vabastatud üldistest konkurentsieeskirjadest .
Saadikud seavad sellele siiski mõned tingimused - komisjon peab nende arvates õiguskindluse tagamiseks eelnevalt välja andma ELi suunised sellele sektorile.
Teisipäev :
Hommikul tegid Euroopa Parlamendi president ja fraktsioonide esimehed avalduse seoses 70 aasta möödumisega kindral Franco riigipöördest Hispaanias .
Toimus ühendatud arutelu struktuurifondide teemal .
Arutlusele tulid viis struktuurifonde puudutavat raportit, millega saadikud annavad oma heakskiidu struktuurifondide 308 miljardi euro suurusele eelarvele aastateks 2007-2013.
Saadikud arutasid, kuidas vähendada lennunduse mõju kliimamuutustele ning leiavad Caroline LUCASe raportis, et ka lennunduses tuleb kohaldada põhimõtet, et saastaja maksab .
Seetõttu toetavad nad lennukikütuse maksustamise ideed ning lennunduse kaasamist heitkogustega kauplemise süsteemi .
Päevakorras oli ka Eija-Riitta Anneli KORHOLA raport, milles toetatakse nõuet, et liidu institutsioonid peavad tulevikus täitma Århusi konventsiooni .
Sellega tagatakse, et Euroopa kodanikel on parem ligipääs keskkonda puudutavale teabele ning et nad saavad paremini mõjutada keskkonnaalast seadusandlust.
Samuti tuli arutlusele Johannes BLOKLANDi raport, mis puudutab patareide ja akude tagasikogumist ning milles sätestatakse, et kõik liikmesriigid peavad looma patareide ja akude tagasikogumissüsteemid ning tagama, et 2012. aastaks kogutakse tagasi 25% ja 2016. aastaks 45% müüdud patareidest.
Kolmapäev:
Hommikul tutvustas Soome peaminister Matti VANHANEN 1. juulil alanud Soome eesistumise programmi .
Programmis on olulisel kohal järgmised teemad: Euroopa tulevik, konkurentsivõime, välissuhted (sealhulgas Põhjamõõde), Haagi programmi läbivaatamine ning avatus ja tõhusus otsustusprotsessides.
Lisaks tuli arutlusele Giovanni FAVA raport, milles LKA ebaseaduslikke lende uuriv ajutine komisjon leiab, et alates 11. septembrist 2001. aastal on terrorismivastase võitluse raames aset leidnud mitmeid raskeid ja lubamatuid põhiliste inimõiguste rikkumisi .
Komisjoniliikmed mõistavad teravalt hukka Euroopa riikide tegevusetuse või kaasosalisuse LKA erakorraliste üleandmiste puhul ning leiavad, et ajutine komisjon peab uurimist jätkama.
Samuti toimus ühendatud arutelu sisserände teemal , käsitleti komisjoni ettepanekut luua liikmesriikide varjupaiga ja sisserändega seotud meetmete vastastikune teabemenetlus.
Saadikud toetavad seda, ent soovivad poliitilise etapi lisamist.
Teises, sisserändajate lõimimist puudutavas raportis rõhutavad saadikud integratsiooni tähtsust ning tervitavad komisjoni ettepanekut luua ajavahemikuks 2007–2013 Euroopa Integratsioonifond kolmandate riikide kodanikele.
Lisaks esitati viis teemaga seotud suulist küsimust.
20060628BRI09328
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Osaistungjärgu avamine:
2006-07-10 - 16:00
President Josep BORRELL tegi avalduse Belgias mõrvatud tüdrukute Stacy LEMMENSi ja Nathalie MAHY kohta ning avaldas nende perekondadele kaastunnet.
Presidendi sõnul on tegemist sotsiaalse, kogu ühiskonda ja kõiki riike puudutava juhtumiga, mille valguses tuleb endalt küsida - kuidas on võimalik, et ühes tsiviliseeritud riigis sellised asjad juhtuvad?
Seejärel teavitas president saadikuid Hispaanias toimunud rängast rongiõnnetusest.
Saadikud pidasid ohvrite mälestuseks minutise leinaseisaku.
Muudatused päevakorras:
Teisipäev:
Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon taotles Martine ROURE isikuandmete kaitset puudutava raporti tagasi saatmist vastutavasse komisjoni ning hääletuse edasi lükkamist septembrikuu täiskoguistungile.
Palve rahuldati.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Euroopa Ülemkogu
Soome eesistumise programmi esitlemine
2006-07-10 - 16:00
Soome peaminister Matti VANHANEN tutvustas 1. juulil alanud Soome eesistumise programmi.
Ta rõhutas muuhulgas järgmiste teemade olulisust eesistumise ajal: Euroopa tulevik, avatus ja tõhusus otsustusprotsessides, energiapoliitika, välissuhted, sealhulgas Põhjamõõde ning vabaduse, julgeoleku ja õiguse ala.
Nõukogu kõnevoor:
Matti VANHANEN lubas oma sõnavõtus, et Soome eesistumise ajal kaasatakse Euroopa Parlament (EP) nõukogu töösse kõigiti ning lisas, et ehkki EP ja rahvusparlamentide roll ei kattu, on mõlema eesmärgiks demokraatia tugevdamine ELis. "
Oma eesistumise ajal püüab Soome suunata liidu pilgu väljapoole ning ettepoole.
Peame mõtlema, millist liitu me soovime 10 kuni 20 aasta pärast, ja kuidas seda saavutada ," lisas ta.
Vanhaneni sõnul on probleemiks liidu legitiimsuse vähenemine, mis tuleneb sellest, et kodanikud ei tea, mida liit nende jaoks teeb.
Samas tuleb tema arvates keskenduda inimeste elu mõjutavatele tulemustele ja seda saab kõige paremini teha heaolu, julgeoleku ja vabaduse küsimustes.
Samuti on oluline läbipaistvus ning seetõttu on nõukogu arutelude avamine tervitatav.
Vanhanen lubas ka paremat õigusloomet ning seejuures lähimus- ja proportsionaalsuspõhimõtetega arvestamist.
Soome jätkab oma eesistumise ajal tööd koos Austriaga 2006. aastaks loodud programmi alusel.
Muuhulgas soovib Soome arendada edasi arutelusid ELi tuleviku üle - nii põhiseadusliku lepingu kui ka laienemise osas.
Vanhanen rõhutas, et EL peab olema avatud ühendus, st et need, kes täidavad liitumiskriteeriumid, peavad saama liituda.
Tema sõnul ei saa liidu vastuvõtuvõimest teha uut kriteeriumi.
Konkurentsivõime suurendamise osas püüab Soome jõuda lahenduseni teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi, teenuste direktiivi, kemikaalide direktiivi ning tööaja direktiivi osas ning erilist tähelepanu pööratakse innovatsioonipoliitikale.
Ka energiaküsimused on olulisel kohal ning seda teemat arutatakse riigi- ja valitsusjuhtide mitteametlikul kohtumisel Lahtis.
Sellele järgnevale õhtusöögile on kutsutud ka Venemaa president.
Vanhanen rõhutas ka energia- ja keskkonnapoliitika omavahelist seotust ning seda, et liit peab edendama läbirääkimisi ÜRO kliimasüsteemi osas peale 2012. aastat.
Vanhanen rõhutas seejärel sotsiaalküsimuste tähtsust ning märkis, et korraldatava erakorralise sotsiaalasjade tippkohtumise eesmärgiks on arutada, kuidas suurendada konkurentsivõimet, tõsta tööhõivet ja tootlikkust ning leida uus tasakaal paindlikkuse ja julgeoleku vahel.
Välispoliitika osas keskendutakse kriisiohjamisele, suhetele Venemaaga ning Põhjamõõtmele, Lääne-Balkanile, atlandiülestele suhetele ning Aasiale.
Samuti on vaja läbi vaadata vabaduse, õiguse ja turvalisuse alaga seonduv ning otsustada, kas selle puhul hakatakse kasutama ühenduse meetodit.
Edasi on vaja arendada kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamist, tegeleda migratsiooniga ning 2010. aastaks peab valmis saama ühtne asüülipoliitika.
Komisjoni kõnevoor:
José Manuel BARROSO rõhutas oma sõnavõtus, et Euroopa tuleviku küsimuses tuleb järelemõtlemisest minna tegudeni.
Laienemine peab tema sõnul jätkuma, ent teatud tingimuste alusel, näiteks Türgi peab täitma Ankara protokolli.
Venemaa osas ütles Barroso, et komisjon toetab uut kõikehõlmavat kokkulepet Venemaaga ning ka energiapartnerlust.
Lisaks tuleb keskenduda Põhjamõõtme poliitikale, milles kõik osapooled peaks osalema võrdsetel alustel ja mis peaks muutuma alaliseks foorumiks põhjaregioonide murede arutamiseks.
Samuti tuleb tegeleda innovatsiooni, hariduse ja teadusuuringutega, pöörates erilist tähelepanu Euroopa teadusuuringute alale ning Euroopa Tehnoloogia Instituudile.
Julgeoleku- ja õigusküsimustes tuleb Barroso sõnul keskenduda Euroopa väärtuste kaitsele, inimkaubanduse vastasele võitlusele ning ebaseaduslikule sisserändele, samuti tuleb just selles valdkonnas õigusaktid korralikult jõustada.
Fraktsioonide kõnevoor:
Hans-Gert POETTERING i (EPP-ED, DE) sõnul on Euroopa maailmameistrivõistlustel juba võitnud ja võistlused on näidanud, et kõige paremad võistkonnad on just Euroopas.
Kõik viimased nõukogu eesistumised on tema sõnul olnud edukad ning sellest nähtub, et nii suured kui ka väikesed riigid võivad olla edukad.
Venemaa osas leidis Poettering, et vaja on tugevat, stabiilset ning demokraatlikku partnerit ning ta lisas, et sõber ei saa olla iga hinna eest.
Ta lisas, et ühised huvid näiteks energia vallas on loomulikud, ent vaatama peab ka seda, milline on inimõiguste olukord Venemaal.
Martin SCHULZ i (PSE, DE) sõnul on liidul vaja energiapartnerlust ja sotsiaalprogrammi, sest ükski riik ei saa majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaprobleeme üksi lahendada.
Ta rõhutas, et kodanikke on vaja kaitsta üleilmastumise negatiivsete tagajärgede eest.
Samuti on vaja tegeleda vabaduse, julgeoleku ning õiguse küsimustega.
Graham R. WATSON (ALDE, UK) leidis, et seadusandluse vastuvõtmine, jõustamine ja rakendamine peavad saama rohkem tähelepanu kui täna.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata teenuste- ja energiasektori ühisturu lõpuleviimisele, samuti vabaduse, õiguse ja julgeoleku alasele seadusandlusele.
Ka peab kodanikele näitama, milline osa seadusandlusest tuleb Brüsselist ja milline koduriigist.
Ta palus Soomet, et tihedas päevakorras leitaks aega ka Euroopa väärtuste edendamisele.
Üleilmastumise hirmudest saab Watsoni sõnul üle kui arendatakse Euroopa teadvust.
Daniel Marc COHN-BENDIT (Verts/ALE, DE) ütles, et Soome peaministri viga oli see, et ta küll rääkis, mida tuleb teha, ent ei öelnud, kuidas seda teha.
Ta jätkas, öeldes, et Euroopas on huvitav olukord - Slovakkias on sotsialistid koalitsiooni loonud paremäärmuslikega ja samasuguseid arenguid on ka mujal.
Samas ei räägi keegi sellest, kuidas seda probleemi lahendada.
Samuti tundub Euroopa Cohn-Benditi sõnul Putinit järgivat, sest kardab energiakriisi.
Ebaseaduslik sisserände osas on tema sõnul selge, et kui seadusliku sisserände süsteemi ei ole, siis ebaseadusliku sisserände probleem ei lahene.
Ta kritiseeris ka Euroopa nõrkust LKA ja Guantanamoga seonduvas ja pani Vanhanenile süüks, et tolle kõnes ei antud Euroopale uut suunda.
Esko Olavi SEPPÄNEN (GUE/NGL, FI) ütles oma sõnavõtus, et mitte kõiki Soome eesistumise prioriteete ei toeta ka oma rahvas - vaid 22% soomlastest toetab tema sõnul põhiseaduse lepingu ratifitseerimist.
Seetõttu on põhiseaduse lepinguga jätkamine tema arvates mõttetu ning sellega eiratakse ka hollandlaste ning prantslaste soove.
Seppänen lisas, et Soome peaks pigem tegelema jooksvate küsimustega, nt struktuurifondide, REACHi ning teadusuuringutega.
Samuti kinnitas ta, et tema fraktsioon toetab aktiivset Venemaa-poliitikat ning vabakaubanduslepet Venemaaga.
Brian CROWLEY (UEN, IE) sõnul on koostöö idapoolsete riikidega väga oluline.
Suhe Venemaaga ei puuduta ainult energiaküsimusi, vaid ka naabruspoliitikat, koostööd ning geopoliitilist stabiilsust ning Soome on Crowley arvates väga õige riik sellise koostöö edendamiseks.
Läbipaistvuse osas lisas ta, et kõige paremini saab läbipaistvust tagada lubaduste täitmisega.
Ta lootis, et Soome tegeleb selliste küsimustega nagu justiits- ja siseasjad, uued energiaallikad ning kliimamuutused.
Nigel Paul FARAGE (IND/DEM, UK) ütles oma sõnavõtus, et ta oleks justkui Vanhaneni juttu juba varem kuulnud, sest kõik eesistujariikide esindajad räägivad täpselt sama juttu.
Siis küsis ta Vanhanenilt, keda too õigupoolest esindab, sest vaid 38% Vanhaneni kaasmaalastest on rahul liikmelisusega.
See tähendab Farage sõnul, et meil ei ole vaja rohkem Euroopat.
Farage leidis, et Vanhanen esindab hoopis professionaalsete poliitikute klassi, sest ta tahab põhiseaduse lepinguga edasi minna, ehkki kodanikud seda ei soovi.
Arutelu: 05.07.2006 Soome eesistumise esialgne kava (ingliskeelne) Soome eesistumise veebileht (ingliskeelne)
ET
1
LINK
http://www.eu2006.fi/the_presidency/en_GB/presidency_agenda/
ET
2
LINK
http://www.eu2006.fi/en_GB/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
LKA mõnel juhul otseselt vastutav ebaseaduslike tegevuste eest Euroopas, ütleb parlament
2006-07-10 - 16:00
LKA oli mõnel juhul otseselt vastutav "terrorismis kahtlustatavate isikute ebaseadusliku vahistamise, tagasisaatmise, röövimise ja kinnipidamise eest" Euroopas, öeldakse Euroopa Parlamendi poolt neljapäeval, 06. juulil vastu võetud vaheraportis.
Raport kritiseerib ka mõningate liikmesriikide seotust nimetatud tegudega või neist osavõttu.
Saadikud toetasid vastutava ajutise komisjoni töö jätkamist veel kuue kuu jooksul.
Raporti poolt hääletas 389, vastu 137 ja erapooletuks jäi 55 saadikut.
Vaheraportis rõhutatakse ka, et " selline tegevus ei vasta olemasoleva rahvusvahelise õiguse põhimõtetele ning on vastuolus inimõigusi käsitleva õiguse aluspõhimõtetega ".
Parlamendiliikmed leiavad, et erakorralised üleandmised tuleb rahvusvahelises õiguses "selgelt keelustada".
Saadikud märgivad, et Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika kohaselt on riikidel positiivsed kohustused inimõiguste valdkonnas ja et nad on kohustatud võtma õigusloomega seotud meetmeid, et hoida ära nende territooriumil toimuvaid inimõiguste rikkumisi, ning peavad ka uurima väidetavaid rikkumisi ja karistama neid, kes on vastutavad, kui sellised rikkumised on toimunud.
Samuti märgivad saadikud, et Euroopa inimõiguste konventsiooni rikkumiste korral võib neid riike pidada vastutavaks nimetatud positiivsete kohustuste mittejärgimise eest.
Saadikud ütlevad, et kuna ajutise komisjoni siiani tehtud töö näitab edasise kontrollimise ja täiendava teabe kogumise vajadust, siis tuleb komisjonil lubada tööd jätkata, et ta saaks täita täielikult temale usaldatud mandaati.
Nad teevad ettepaneku kutsuda ajutise komisjoni arutelule NATO peasekretär, et muuhulgas tuua selgust stabiliseerimisjõudude (SFOR) ja rahvusvahelise rahuvalveüksuse (KFOR) osalusse terrorismis kahtlustatavate ebaseaduslikus vahistamises, üleandmises ja kinnipidamises.
Saadikud ütlevad, et " ajutise komisjoni töö ei ole seni paljastanud ühtki asitõendit või tõendusmaterjali salavanglate eksisteerimise kohta ELis ".
Samas märgivad nad, et ajutine komisjon keskendub järgmistel kuudel sellele küsimusele lähemalt.
Vaheraportis öeldakse, et kogutud tõendite ja dokumentide valguses on ebatõenäoline, et teatavad Euroopa riikide valitsused ei olnud teadlikud erakorralise üleandmisega seotud tegevustest, mis toimusid nende territooriumil.
Teatavat seotust kahtlustatakse näiteks Rootsi valitsuse puhul Egiptuse kodanike Muhammed Al Zery ja Ahmed Agiza üleandmise tõttu ning Itaalia võimude puhul Egiptuse kodaniku Abu Omari üleandmise tõttu.
Samuti peetakse ebatõenäoliseks seda, et mitusada lendu üle mitme liikmesriigi õhuruumi ja sama palju liikumisi Euroopa lennuväljadele ja sealt välja oleksid võinud toimuda julgeoleku- või luureteenistuste teadmata.
Saadikud peavad vastuvõetamatuks teatavate valitsuste tavasid, mille eesmärk on piirata nende vastutust ja paluda "diplomaatilisi tagatisi" riikidelt, kelle puhul on tõsiselt alust arvata, et seal kasutatakse piinamist.
Seetõttu kutsuvad nad liikmesriike üles mitte toetuma diplomaatilistele tagatistele piinamise vastu.
Samas võtavad saadikud " teadmiseks ELi terrorismivastase võitluse koordinaatori hr De Vries'i ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hr Solana kaastöö, kuivõrd mõlemad ütlesid, et nad ei ole teadlikud LKAga koostööd tegevate liikmesriikide poolt toime pandud riikliku või rahvusvahelise õiguse rikkumisest, lisades samal ajal, et ELi õigus ei anna neile volitust nõuda asjaomast teavet liikmesriikidelt ".
Raportis nenditakse, et salateenistuste tööd reguleerivad eeskirjad näivad mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis olevat ebapiisavad ning märgitakse, et seetõttu on vaja sisse seada parem kontroll, eelkõige seoses välisriikide salateenistuste tegevusega nimetatud riikide territooriumil.
Samuti tuleks saadikute arvates kehtestada koostööeeskirjad ELi tasandil.
Nad märgivad, et ehkki nad mõistavad liikmesriikide ja nende liitlaste luureteenistuste tiheda koostöö tähtsust, ei tohi sellist koostööd " segi ajada Euroopa territooriumi ja õhuruumi suveräänsusest loobumisega ".
Parlamendiliikmed on " veendunud, et Chicago konventsiooni rikuti paljude lendude puhul, mida sooritasid LKA poolt omandatud või renditud õhusõidukid ", kasutades liikmesriikide ning läbirääkijariikide ja kandidaatriikide õhuruumi ja lennuvälju.
Sellega seoses saadikud taunivad asjaolu, et ükski liikmesriik, läbirääkijariik ega kandidaatriik ei ole võtnud vastu korda eesmärgiga kontrollida, kas tsiviillennukeid ei kasutata otstarbel, mis ei sobi kokku rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste standarditega.
Ka peavad nad ebapiisavaks Euroopa õigusakte, mis käsitlevad ühtset Euroopa taevast, siseriiklike õhuruumide kasutamist, kontrolli ja haldamist ning liikmesriikide lennuväljade kasutamist ja Euroopa veoettevõtjaid, ning rõhutavad vajadust kehtestada uued siseriiklikud, Euroopa ja rahvusvahelised normid.
Komisjoni kutsutakse üles viivitamatult parandama õigusakte, esitades direktiivi, mille eesmärk on mittekaubandusliku tsiviillennunduse järelevalvet käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine.
Ajutise komisjoni lõppraport peaks valmima 2007. aasta jaanuaris või veebruaris.
Arutelu: 05.07.2006
Raportöör Giovanni FAVA (PSE, IT) sõnul on oluline mõista, et ka terrorismivastases võitluses peab austama põhiõiguseid ning inimõiguseid.
Erakorralised üleandmised on tema sõnul fakt ja need on kahjustanud ka Euroopa kodanike huve.
Fava rõhutas, et oluline on jõuda tõeni ja tuleb leida vastus järgmistele küsimustele: Kes on vastutavad?
Mis on tegelikult juhtunud?
Ta rõhutas, et selliste asjade all ei tohi inimesed enam kunagi kannatada.
Seejärel andis ta ülevaate ajutise komisjoni tööst, mainides muuhulgas, et ajutine komisjon on taastanud lennuplaanid ning saanud lendudest ülevaate.
Selgus, et toimunud on 1800 lendu, millest vaid ühe puhul püüdsid ametnikud välja selgitada, kes oli "lisareisija".
Fava avaldas lootust, et ajutise komisjoni mandaati pikendatakse, sest tõde saab siis kättesaadavaks kõigile eurooplastele.
Nõukogu kõnevoor:
Paula LEHTOMÄKI nõustus, et tegemist on väga olulise teemaga, sest see puudutab põhiõiguste kaitsmist ning terrorismivastast võitlust, ning need ei tohi omavahel olla vastuolus.
Lehtomäki viitas sellele, et ühenduse aluslepingud ei anna liidule selles osas pädevust.
Sellest hoolimata ei tohi nõukogu olla passiivne.
Juba märtsis eelmisel aastal tegeles liit teemaga, kui Jack Straw kirjutas USA välisminister Condoleezza Rice'le kirja, kus ta palus selgitusi selles küsimuses.
Oma vastuses kirjutas välisminister Rice, et USA ei transpordi vange riikidesse, kus neid võidakse piinata.
Teemat arutati ka käesoleval aastal 21. juunil Viinis ELi-USA tippkohtumisel.
Samuti on EL USAd kutsunud üles lubama rahvusvahelisi eksperte Guantanamosse.
President Bush olevat aga tippkohtumisel öelnud, et ta on Guantanamo vangilaagri valmis sulgema.
Lehtomäki kinnitas, et EL tegeleb teemaga ka edaspidi.
Komisjoni kõnevoor:
Franco FRATTINI ütles oma sõnavõtus, et kui me vähendame garantiisid vabaduste ja põhiõiguste osas, siis me anname terroristidele argumente endavastaseks propagandaks.
Ajutine komisjon palus Frattini sõnul temalt informatsiooni ning seda ta ka andis nii palju kui võimalik, ning aitas muretseda liikmesriikidelt ka fotosid.
Samuti tuletas ta liikmesriikide vastavatele ametitele meelde, kui oluline on teha koostööd Euroopa Parlamendi ning Euroopa Nõukoguga.
Frattini lubas ka järgmisel siseministrite nõukogul siseministritele rääkida, kui oluline on koostöö ajutise komisjoniga.
Ta lisas, et on vaja mõelda salateenistuste reformile ja tuleks arutada, kas ja kuidas oleks võimalik laiendada läbipaistvuspõhimõtet nii, et parlamentidel oleks teatud kontroll salateenistuste üle.
Samuti tuleb vaadata seda, kuidas kasutatakse kommertslennukeid riikide teenistuses ning tuleks defineerida mõiste "riigilennud".
Jas GAWRONSKI (EPP-ED, IT) leidis oma sõnavõtus, et Itaalias vahistatakse terroristide asemel neid, kes võitlevad terroristidega.
Ta avaldas ka arvamust, et raport ei ole tasakaalustatud, vaid esindab ainult USA-vastaseid vaateid.
Sealt on tema sõnul jäetud välja näiteks Gijs de Vriesi ning Javier Solana sõnavõtud, mis ei vastanud raportööri vaadetele.
Gawronski lisas, et parlamendis käinud Human Rights Watchi esindaja ütles, et " meil on küll kahtlusi, ent meil ei ole tõendeid ", ent sedagi ei ole raportis kirjas.
Gawronski ütles ka, et ameeriklased on tõepoolest teinud vigu, ent ainult seepärast, et nad üldse midagi teevad.
Kõneleja avaldas sügavat pettumust ajutise komisjoni raportis.
Wolfgang KREISSL-DÖRFLER (PSE, DE) sõnul usuvad kõik, et riigid peavad tegema koostööd, et võidelda terrorismi vastu.
Aga seda tehes tuleb tugineda eetilistele standarditele ning kaitsta põhi- ja inimõigusi.
Ta rõhutas, et eesmärk ei pühitse alati abinõu.
Tema arvates peavad USA võimud vastama järgmisele küsimusele: Millised õigused on USAl tegutsedes sõbralikes riikides?
Ta rõhutas, et isegi terroriste tuleb kohelda õigusriigi põhimõtete kohaselt.
Paruness Sarah LUDFORD (ALDE, UK) avaldas arvamust, et Euroopa ei ole valmis terrorismivastaseks võitluseks, sest mõnes riigis ei ole isegi terrorismialast seadusandlust vastu võetud.
Ta avaldas lootust, et kõik riigid võtavad peatselt terrorismi vastase võitluse raamotsuse üle.
Ta lisas, et uurimised on näidanud, et lennud ja erakorralised üleandmised tõepoolest leidsid aset ning et on väga ebatõenäoline, et riigivõimud seda ei teadnud.
Paruness Ludford leidis ka, et nõukogu esindajal ei olnud õigus, kui ta ütles, et aluslepingud ei anna liidule ses osas pädevust.
Ta leidis, et kui me tahame, et kodanikud Euroopasse paremini suhtuks, siis peaks Euroopa jõulisem olema.
Cem ÖZDEMIR (Verts/ALE, DE) kinnitas, et erakorraline üleandmine on väljaspool rahvusvahelist õigust, vastavalt millele on kõigil õigus kaitsele ning kohtupidamisele.
Ülekuulamiste ohvrid aga vahistati tõenditeta, mõningaid neist piinati jne.
Özdemiri sõnul justkui ostetakse piinamisteenust sisse ning selle kohta on juba piisaval arvul tõestatud juhtumeid.
Ta lisas, et Chicago konventsiooni sätteid on rikutud, sest ELi riigid ei ole kontrollinud kahtlaste lendude laste.
Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT) leidis, et praegune praktika ei ole terrorismi tõrjunud, vaid vastupidi, terroriste aidanud.
Ta nentis, et nüüdseks on selgunud, et on kasutatud Euroopa lennuvälju ning NATO baase õigusevastaste toimingute jaoks.
Tema sõnul on USA välisminister Rice ka öelnud, et kõike tehti Euroopa valitsuste teadmisel.
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL) leidis, et ajutise komisjoni raporti toon peaks olema veidi pehmem, sest sageli esitatakse väiteid faktide pähe.
Ta sõnul oleme sattunud õiguslikku vaakumisse - USA arvates on terrorismis kahtlustatavate näol tegemist sõjakurjategijatega, Euroopa arvates rikutakse nende inimõiguseid.
Kõneleja rõhutas, et selline õiguslik vaakum tuleb lõpetada.
Mirosław Mariusz PIOTROWSKI (IND/DEM, PL) ütles, et ajutise komisjoni raportis ei ole piiskagi uut informatsiooni, vaid see pärineb kõik teistest uurimustest ning kirjutistest.
Seetõttu ei õigusta ajutine komisjon end tema arvates ja selle komisjoni töö peab lõppema.
Giovanni (Claudio) FAVA (PSE, IT)
Dokument: A6-0213/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 05.07.2006
Hääletus: 06.07.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta, ajutise komisjoni töö vaheetapis
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0316 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
SWIFT süsteemi pangaülekandeid puudutavate andmete jälgimine Ameerika salateenistuste poolt
2006-07-10 - 16:00
Parlament kiitis heaks resolutsiooni, milles väljendatakse tõsist muret selle üle, et seoses USA terrorismivastases võitluses rakendatavate julgeolekumeetmetega "tekitatakse õhkkond, mis halvendab puutumatuse ja andmekaitse austamist".
Hiljutine juhtum, kus USA valitsus nõudis ühistult SWIFT andmeid rahvusvaheliste rahaülekannete kohta, on Euroopas pahameelt tekitanud ning saadikud nõuavad, et Euroopa Keskpank selgitaks, kas ta oli teadlik SWIFTi ning USA valitsuse vahelisest kokkuleppest.
Resolutsiooni poolt hääletas neljapäeval, 06. juulil 302, vastu 219 ning erapooletuks jäi 22 saadikut.
Resolutsioonis märgitakse, et tuleb leida õige tasakaal turvalisusmeetmete ning kodanikuvabaduste ja põhiõiguste kaitse vahel.
Saadikud leiavad, et juurdepääs SWIFTi hallatavatele andmetele " võimaldab avastada mitte üksnes ebaseadusliku tegevusega seotud ülekanded, vaid ka andmeid üksikisikute ja asjaomaste riikide majandustegevuse kohta, ja see võib anda tõuke ulatusliku majandus- ja tööstusspionaaži tekkeks ".
Saadikud rõhutavad, et " kõik isikuandmete üleandmised kolmandatele riikidele peavad toimuma andmekaitse õigusaktide kohaselt nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil, mille kohaselt peab igaks ülekandeks kohtult loa saama ja iga erand sellest põhimõttest peab olema proportsionaalne ning põhinema õigusaktil või rahvusvahelisel kokkuleppel ".
Eriti murettekitav on saadikute arvates see, et neid ei informeeritud SWIFTi andmete edastamisest varem, ehkki EL peab parajasti läbirääkimisi määruse üle, mis käsitleb raha ülekandmisel edastatavat maksjaga seotud teavet.
Seetõttu nõuavad nad, et " Euroopa Komisjon, nõukogu ja Euroopa Keskpank selgitaksid täielikult, millises ulatuses nad olid teadlikud SWIFTi ja USA valitsuse vahelisest salajasest kokkuleppest ".
Ka soovivad parlamendiliikmed, et nii kiiresti kui võimalik korraldataks avalik kuulamine Euroopa Keskpanga ning liidu institutsioonide osalusel, et selgitada välja " millist teavet võis neil olla ".
Saadikud nõuavad samuti, et Euroopa andmekaitseinspektor kontrolliks, kas kehtiva ELi seadusandluse alusel oli Euroopa Keskpank kohustatud reageerima võimalikule andmekaitse rikkumisele, millest nad olid teadlikud.
Parlamendiliikmed väljendavad ka rahulolematust nõukoguga selle " soovimatuse üle lahendada praegune õiguslik olukord, kus põhiõiguste kaitseks kohaldatakse kas esimese või kolmanda samba alusel kahte erinevat menetluslikku raamistikku " ning kordavad oma " nõudmist nimetatud duaalne raamistik tühistada, võttes kasutusele Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 ettenähtud üleminekuklausli ".
Nad nõuavad, et " nõukogu viivitamatult vaataks läbi ja võtaks vastu raamotsuse andmekaitse kohta kohtu- ja politseikoostöö raames, et tagada Euroopa kodanikele ühtne ja kõrgetasemeline andmekaitse kogu liidu territooriumil ".
Samuti suhtuvad saadikud taunivalt " kõikidesse salaoperatsioonidesse ELi territooriumil, mis kahjustavad ELi kodanike puutumatust ".
Arutelu: 05.07.2006
Hääletus: 06.07.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon pangaülekannete andmete jälgimise kohta SWIFT-süsteemist USA salateenistuste poolt
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0317 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Avalikkus saab rohkem mõjutada Euroopa Liidu keskkonnapoliitikat
2006-07-10 - 16:00
Euroopa kodanikud saavad tulevikus hõlpsamalt ligi keskkonda puudutavale teabele ning saavad paremini mõjutada keskkonnaalast seadusandlust, sest parlament kiitis heaks kokkuleppe, mille kohaselt peavad EÜ institutsioonid tulevikus täitma Århusi konventsiooni.
Selle võttis 1998. aastal vastu ÜRO Euroopa Majanduskomisjon ning konventsioon sätestab, et üldsusel on õigus saada juurdepääs keskkonnainformatsioonile ja õigusemõistmisele keskkonna alal, ning osaleda keskkonnaalaste otsuste tegemisel.
Kuna nõukogu ei toetanud kõiki parlamendi muudatusettepanekuid peale teist lugemist, läks Eija-Riitta Anneli KORHOLA (EPP-ED, FI) raport lepituskomisjoni kätte.
Välja töötati ühistekst, mille täiskogu teisipäeval, 04. juulil muudatusteta vastu võttis.
Kokkuleppeni jõudmisel ütles lepituskomisjoni Euroopa Parlamendi delegatsiooni esimees Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA (EPP-ED, ES): " See määrus on samm Euroopa institutsioonide suurema avatuse ning läbipaistvuse poole.
Selles vallas on juba palju ära tehtud, ent üldsusel ning keskkonnaorganisatsioonidel on nüüd parimad võimalused saada teavet ning täielikult osaleda Euroopa asjades ."
Vastu võetud ühistekst sätestab, et ühenduse institutsioonid peavad täitma Århusi konventsiooni ning seega võimaldama kodanikele ligipääsu keskkonnaalasele teabele, vastavate otsuste tegemisele ning ka nende otsuste vaidlustamisele.
Tänu parlamendile on kodanikel õigus pääseda ligi ka allhangete tegijate valduses olevale ning mitte-elektroonilises vormis olevale teabele.
Samuti on neil õigus saada teavet ühenduse õiguse rikkumist puudutavates menetlustes võetud meetmete kohta.
Parlamendi survel vähendati ka võimalusi erandite tegemiseks ja sätestati, et keskkonnainfo kättesaadavaks tegemisest keeldumise aluseid tuleb tõlgendada kitsendavalt.
Samas jääb kehtima erand pangandussektori teenuste osas, samuti jäävad konfidentsiaalseks komisjoni poolt liikmesriikide suhtes algatatud jooksvad rikkumismenetlused.
Kokkuleppega pikendatakse kodanikele kaebuse esitamiseks antavat aega kaheksa nädalani esialgse nelja nädala asemel.
Kohtumiste või ärakuulamiste korraldamisel tuleb eelteade esitada vähemalt neli nädalat varem.
Lisaks peavad ühenduse institutsioonid otsuse tegemisel keskkonnaga seotud kava või programmi kohta võtma nõuetekohaselt arvesse üldsuse osalemise tulemusi.
Ühenduse institutsioonid ja organid peavad ka avalikkust teavitama nimetatud kavast või programmist, sealhulgas selle tekstist, ning otsuse tegemise aluseks olnud põhjustest ja kaalutlustest, kaasa arvatud üldsuse osalemist käsitlevast infost.
Vaide võib kokkuleppe kohaselt esitada ükskõik milline valitsusväline organisatsioon, mis on sõltumatu mittetulunduslik juriidiline isik, mille põhieesmärk on keskkonnakaitse edendamine keskkonnaõiguse kontekstis ning mis on tegutsenud üle kahe aasta.
Samuti peab küsimus, mille kohta vaie esitati, olema kaetud organisatsiooni eesmärkide ja tegevusega.
Vaie tuleb esitada kirjalikult kuue nädala jooksul alates haldusakti vastuvõtmisest, sellest teatamisest või avaldamisest, olenevalt sellest, milline kuupäev on hilisem.
Alles seejärel võib valitsusväline organisatsioon algatada menetluse Euroopa Kohtus.
Eelnõu jõustub üheksa kuud peale Euroopa Liidu Teatajas avaldamist ehk arvatavasti 2007. aasta keskpaigas.
Eija-Riitta Anneli KORHOLA (EPP-ED, FI)
Dokument: A6-0230/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***III)
Arutelu: 03.07.2006
Hääletus: 04.07.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitee poolt heakskiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0283 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Patareid ja akud tuleb edaspidi looduse kaitsmiseks tagasi koguda
2006-07-10 - 16:00
Peale kaks aastat kestnud läbirääkimisi kiitsid saadikud teisipäeval, 04. juulil heaks direktiivi, mille kohaselt kõik liikmesriigid peavad 2008. aastaks looma kantavate patareide ja akude tagasikogumissüsteemid.
Praegu on selline süsteem olemas vaid kuues riigis.
Tagasi kogutud patareid tuleb ümber töötada.
Samuti kehtestatakse ranged piirmäärad patareide kaadmiumi- ning elavhõbedasisaldusele, sest need ained on keskkonnaohtlikud.
Otsus sündis raskelt - kuna nõukogu ei olnud nõus parlamendi teise lugemise muudatustega, tuli kokku lepituskomisjon, mis võttis vastu ühisteksti, mille täiskogu muudatusteta heaks kiitis.
Direktiivi eesmärgiks on vähendada loodusreostust, mis on seotud patareidest ning akudest imbuvate toksiliste ainetega, nt plii, kaadmiumi ja elavhõbedaga.
Kokkuleppe kohaselt peavad kõik liikmesriigid kahe aasta jooksul peale direktiivi jõustumist olema käivitanud patareide ja akude tagasikogumise süsteemi.
Viimase üheks osaks on patareide kogumispunkt, mis peab asuma tarbija elukoha lähedal.
Tänu parlamendi muudatustele peavad patareide ja akude turustajad võtma need tarbijatelt tagasi tasuta ning peavad neid ka teavitama tagasi toomise võimalusest.
Parlament vähendas seejuures väiketootjatele patareide tagasivõtmise ning ringlusesse võtmise osas tehtavate erandite võimalusi.
Erandite tegemisel tuleb täita rangeid reegleid, et ei häiritaks õiglast konkurentsi.
Igal aastal tuuakse ELis turule umbes 800 000 tonni mootorsõidukite patareisid, 190 000 tonni tööstuslikke patareisid ja 160 000 tonni kantavaid patareisid.
Kokkuleppe kohaselt tuleb 2012. aastaks tagasi koguda 25% turustatud patareidest ja 2016. aastaks 45%.
Riikides, kus tagasikogumissüsteem on juba olemas, on tagasikogumismäärad järgmised: Belgias 59%, Rootsis 55%, Austrias 44%, Saksamaal 39%, Hollandis 32% ja Prantsusmaal 16% müüdud patareidest.
Samuti nähakse ette eesmärgid patareide ringlussevõtuks - 65% pliid sisaldavatest kogutud patareidest peaks minema ümber töötlemiseks ning 75% niklit-kaadmiumi sisaldavatest patareidest.
Muude patareitüüpide puhul tuleb ümber töödelda 50% turustatud patareidest.
Neid eesmärke tuleb ka korrapäraselt üle vaadata vastavalt tehnoloogiliste võimaluste paranemisele.
Samuti otsustati, et tootjad peavad kandma patareide kogumise, ringlussevõtu ning ümbertöötlemise kulud, aga ka tarbijatele suunatud teavituskampaania kulud.
Ka sätestatakse, et tootjad peavad konstrueerima oma tooted selliselt, et tarbijatel oleks nendest lihtne patareisid eemaldada.
Lisaks otsustati, et patareid ja akud peavad alates 2009. aastast olema selgelt märgistatud nende mahutavuse osas.
Sel moel saavad tarbijad teha vastutustundliku valiku, sest odavamad patareid võivad sageli mahutada vähem.
Direktiiviga keelatakse ka üle 0,0005% elavhõbedat või üle 0,002% kaadmiumi sisaldavate kantavate patareide ja akude tootmine ja kasutamine.
Erand tehakse seejuures avarii- ja häiresignalisatsioonisüsteemides, meditsiiniseadmetes või juhtmeta mootortööriistades kasutatavatele patareidele või akudele.
Samuti keelatakse tööstuslike ja mootorsõidukite akude prügilatesse ladustamine või nende põletamise teel kõrvaldamine.
Direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval ning liikmesriigid peavad selle üle võtma kahe aasta jooksul.
Johannes (Hans) BLOKLAND (IND/DEM, NL)
Dokument: A6-0231/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***III)
Arutelu: 03.07.2006
Hääletus: 04.07.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heakskiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete ning direktiivi 91/157/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0284 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Regionaalpoliitika
Struktuurifondide kinnitatud maht on 308 miljardit eurot
2006-07-10 - 16:00
Viie struktuurifondide raporti vastu võtmisega kiitis parlament heaks struktuurifondide paketi aastateks 2007-2013.
Raportites määratletakse struktuurifondide eesmärgid, liikmesriikide ning piirkondade abikõlbulikkuse kriteeriumid, olemasolevad rahalised vahendid ning nende jaotamise alused laienenud Euroopa Liidus.
Tänu sellele on 308 miljardit eurot ehk 35,7% liidu üldeelarvest saadaval alates 01. jaanuarist 2007.
Struktuurifondide eesmärk on suurendada regioonidevahelist solidaarsust liidus.
Üldsätted
Konstantinos HATZIDAKIS e (EPP-ED, EL) raport puudutab Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Ühtekuuluvusfondi üldsätteid.
Ehkki üldsätete puhul on tegemist nõusolekumenetlusega (st parlament sai komisjoni ettepaneku heaks kiita või tagasi lükata, muudatusi teha ei saanud), oli raportöör läbirääkimistel nõukoguga edukas ning selle tulemusel kaasati ühisesse seisukohta mitmed parlamendi muudatusettepanekud.
Nõukogu soostus muuhulgas järgmiste parlamendi soovidega:
keskkonnaaspekti ja eelkõige säästva arengu edendamine struktuurifondide ning Ühtekuuluvusfondi haldamisel.
Määrusele lisatakse artikkel, mis sätestab, et fondide rakendamisel võetakse seda kriteeriumi alati arvesse;
määrusele lisatakse selge viide selle kohta, et struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond peavad kaasa aitama puuetega inimeste olukorra parandamisele;
partnerluspõhimõtte tugevdamine, st et ükskõik milline kodanikuühiskonda, keskkonnaorganisatsioone, valitsusväliseid organisatsioone või naiste ja meeste võrdõiguslikkusega tegelevaid organisatsioone esindav institutsioon võib osaleda struktuurifondide partnerlusläbirääkimistel.
Nõukogu lükkas tagasi saadikute ettepaneku, mille eesmärgiks oli kasutamata struktuurifondide vahendite tagasi suunamine struktuurifondidesse, mitte EÜ üldeelarvesse.
Raporti poolt hääletas teisipäeval, 04. juulil 533, vastu 41 ja erapooletuks jäi 53 saadikut.
Euroopa Regionaalarengufond
Regionaalarengukomisjoniga ning raportöör Giovanni FAVA ga (PSE, IT) peetud läbirääkimiste tulemusel lisas nõukogu oma ühisesse seisukohta järgmised punktid:
mitte-tagastatav käibemaks on abikõlbulik ERDFi, ESFi ning Ühtekuuluvusfondi raames ning kõikide liikmesriikide puhul;
eluasemega seotud kulutuste osas lubatakse sotsiaalkorterite renoveerimisega seotud kulutuste finantseerimist, kui renoveerimise eesmärgiks on säästa energiat ja kaitsta keskkonda.
Ühtekuuluvusfond
Alfonso ANDRIA (ALDE, IT) Ühtekuuluvusfondi raportiga kiidetakse heaks fondi 61,59 miljardi euro suurune eelarve.
Käesoleva finantsperspektiivi lõpuni on abikõlblikud kõik 10 uut liikmesriiki ning Kreeka, Portugal ja Hispaania.
Ühtekuuluvusfondist on õigus toetust saada nendel liikmesriikidel, mille RKT inimese kohta on vähem kui 90% ühenduse keskmisest.
Raporti poolt hääletas 567, vastu 29 ja erapooletuks jäi 36 saadikut.
Euroopa territoriaalne koostöö
Uus instrument põhineb Interregi algatusel ning selle eesmärgiks on tagada ELi territooriumi tasakaalustatud lõimumine, toetades territoriaalset koostööd piiriülesel, piirkondadevahelisel ja riikidevahelisel tasandil.
Raportöör Jan Marian OLBRYCHT (EPP-ED, PL) saavutas läbirääkimistel selle, et territoriaalse koostöö edendamiseks nähakse ette veel lisaks 300 miljonit eurot, millest 200 miljonit peaks minema riikidevahelistele ning 100 miljonit piirkondadevahelistele projektidele.
Seejuures toetas nõukogu parlamendi ettepanekut ning asendas esialgse nimetuse "Euroopa piiriülese koostöö rühmitus" nimega "Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus".
Euroopa Sotsiaalfond
José Albino SILVA PENEDA (EPP-ED, PT) raporti vastu võtmisega kiitis parlament muudatusteta heaks nõukogu ühise seisukoha Euroopa Sotsiaalfondi osas.
ESFi määruse projekt aastateks 2007-2013 sätestab, mida saab ESFi raames rahastada.
Nii lähenemise kui ka piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames püütakse ennetada ja suunata majanduslikke ja sotsiaalseid arenguid.
Saadikud soovisid seejuures, et rõhutataks sotsiaalse kaasatuse, mitte-diskrimineerimise ja soolise võrdõiguslikkuse olulisust, ning et parandataks puuetega inimeste ning mitte-aktiivsete isikute lõimimist, eriti pikaajaliselt töötute noorte lõimimist, ning nõukogu arvestas parlamendi soovidega.
Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond (üldsätted)
Konstantinos HATZIDAKIS (EPP-ED, EL)
Dokument: A6-0224/2006
Menetlus: Nõusolekumenetlus (***)
Arutelu: 04.07.2006
Hääletus: 04.07.2006
Ühtekuuluvusfondi asutamine
Alfonso ANDRIA (ALDE, IT)
Dokument: A6-0226/2006
Menetlus: Nõusolekumenetlus (***)
Arutelu: 04.07.2006
Hääletus: 04.07.2006
Euroopa Sotsiaalfond
José Albino SILVA PENEDA (EPP-ED, PT)
Dokument: A6-0220/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 04.07.2006
Hääletus: 04.07.2006
Euroopa Regionaalarengu Fond
Giovanni (Claudio) FAVA (PSE, IT)
Dokument: A6-0225/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 04.07.2006
Hääletus: 04.07.2006
Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR)
Jan Marian OLBRYCHT (EPP-ED, PL)
Dokument: A6-0227/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 04.07.2006
Hääletus: 04.07.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/94 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1784/1999 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0289 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0290 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0285 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0286 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0287 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Sisseränne
Sisseränne
2006-07-10 - 16:00
Täiskogu võttis vastu kaks sisserännet puudutavat raportit.
Esimene neist käsitleb komisjoni ettepanekut luua liikmesriikide varjupaiga ja sisserändega seotud meetmete vastastikune teabemenetlus.
Saadikud toetavad seda, ent soovivad poliitilise etapi lisamist.
Teises, sisserändajate lõimimist puudutavas raportis rõhutavad saadikud integratsiooni tähtsust ning tervitavad komisjoni ettepanekut luua ajavahemikuks 2007–2013 Euroopa Integratsioonifond kolmandate riikide kodanikele.
Patrick GAUBERT i (EPP-ED, FR) raport käsitleb komisjoni ettepanekut varjupaiga ja sisserändega seotud meetmete teavitamismenetluse kohta.
Neljapäeval, 06. juulil vastu võetud teksti kohaselt põhineb teavitamismenetlus solidaarsuse, läbipaistvuse ja vastastikuse usalduse põhimõtetel ning see peab viima liikmesriikide varjupaiga- ja sisserändepoliitika kooskõlastatud ja koordineeritud lähenemiseni.
Ettepaneku kohaselt peab iga liikmesriik edastama teistele liikmesriikidele ja komisjonile kõikide nende riigisiseste meetmete tekstid, mida ta kavatseb võtta varjupaiga- ja sisserändepoliitikas, kui need võivad mõjutada mõnda liikmesriiki või Euroopa Liitu tervikuna.
Kõigi nende tekstide kokkuvõte tuleb edastada mõnes muus ühenduse ametlikus keeles kui asjaomase liikmesriigi riigikeel, kusjuures saadikute arvates peaks see olema " mõnes teises kõige sagedamini kasutatavas ühenduse ametlikus keeles ".
Parlamendiliikmed soovivad seejuures, et liikmesriigid oleksid kohustatud edastama ka meetmed, mida nad on juba võtnud ning nad täpsustavad, et kõik õigusaktid tuleb edastada hiljemalt siis, kui need vastu võetakse või viivitamatult pärast vastuvõtmist.
Seaduslikku sisserännet ja võitlust ebaseadusliku sisserände vastu käsitlevad meetmed, millel võib olla märkimisväärne mõju teistele liikmesriikidele, tuleb edastada hiljemalt nende vastuvõtmiseks esitamise hetkel.
Kõik liikmesriigid ja/või komisjon võivad samuti küsida teavet meetmete kohta, mida mõni teine liikmesriik eelnevalt ei edastanud, kui nad leiavad, et need meetmed võivad mõjutada nende oma rändevooge või Euroopa Liitu üldiselt.
Saadikud soovivad ka, et vastastikuse teabemenetluse kehtestamise hetkel annaksid liikmesriigid teavet, mis käsitleb nende riigisiseste õigusaktide hetkeseisu, et luua baasandmete pank.
Eelnõu kohaselt toimub teabe edastamine turvalise veebipõhise arvutivõrgu kaudu, mida haldab komisjon, kes tagab selle konfidentsiaalsuse.
Saadikud soovivad, et ka Euroopa Parlamendi liikmete jaoks loodaks turvaline arvutivõrgule juurdepääsemise võimalus.
Saadikud usuvad samuti, et teabevahetussüsteem peaks lisaks halduslikule tasandile (meetmetest teavitamine) sisaldama ka poliitilist etappi, st poliitilised asutused peaksid algatama nimetatud valdkondades korrapäraseid arutelusid Euroopa tasandil.
Saadikud leiavad nimelt, et poliitiline kooskõlastatus Euroopa Liidu tasandil on nendes valdkondades väga tähtis ja seda tuleb parandada näiteks korrapäraste diskussioonide ja poliitiliste juhtide arutelude abil.
Samuti peaks iga liikmesriik esitama kaks korda aastas aruande, milles selgitatakse ja analüüsitakse viimaseid liikmesriigi tasandil võetud meetmeid ja nende tõenäolist mõju Euroopa Liidu tasandil.
Sisserändajate lõimimine
Stavros LAMBRINIDIS e (PSE, EL) raportis märgitakse, et Euroopa Liidus on rohkem kui 40 miljonit sisserännanut, keda on võimalik käsitada ELi 26. liikmesriigina, ning et ELi mure ja jõupingutused selle elanikkonna integreerimisel peaksid olema samaväärsed ELi kohustusega integreerida läbirääkijariigid.
Saadikud tervitavad komisjoni ettepanekut luua ajavahemikuks 2007–2013 Euroopa Integratsioonifond kolmandate riikide kodanikele, samas annavad nad omapoolseid soovitusi fondi haldamiseks.
Parlamendiliikmed tervitavad ka komisjoni ettepanekut, mille eesmärgiks on edendada iga-aastast integratsioonifoorumit ning nad on seisukohal, et integratsioonifoorumis peaksid osalema kõikide integratsiooniga tegelevate asutuste esindajad – nii kohalikest, piirkondlikest, riiklikest kui ka ELi asutustest – ning ka sisserändajad ise.
Samuti toetavad saadikud liikmesriikide integratsioonipoliitika ja sisserändajate osalustaseme uurimist ja kaardistamist.
Raportis kutsutakse komisjoni üles looma alalise kontaktrühma sisserändajate esindajatest, ekspertidest, valitsusvälistest organisatsioonidest ja teistest, kes nõustaksid komisjoni kõikides integratsiooniga seotud poliitikavaldkondades.
Samuti peaks komisjon saadikute arvates looma liikmesriikide integratsiooniprogrammide hindamiseks ranged seiremehhanismid, kasutades selleks muu hulgas sõltumatuid eksperte, ning võtma kasutusele täpse ja praktilise rände- ja integratsiooniaruande, mida avaldataks kaks korda aastas ning mis:
keskendub täpsetele näitajatele, mis mõõdavad liikmesriigi tulemusi integratsiooni ühiste aluspõhimõtete järgimisel;
kohustab liikmesriike esitama täpseid ja täielikke andmeid;
selliste andmete puudumisel tuleks välja töötada alternatiivsed andmete kogumise vahendid, mis ühtivad aruande näitajatega;
suurendab riiklike kontaktpunktide rolli ja nende koostööd sõltumatute ekspertidega;
järgib eeskujudena ÜRO arenguprogrammi inimarengu aruannet ja Euroopa kaasatusindeksit;
avaldatakse ELi integratsiooniministrite aastakoosolekul.
Lõpetuseks kutsutakse liikmesriike üles looma läbipaistva, inimliku, kiire ja mõistliku menetluse pikaajalise elaniku staatuse andmiseks, perekondade taasühinemiseks ning selleks, et naturaliseerida pikaajalistest elanikest sisserändajad ja nende lapsed, võttes eriti arvesse asjaolu, et paljud neist lastest on sündinud liikmesriigi territooriumil.
Vastastikune teabemenetlus varjupaiga ja sisserände valdkondades
Patrick GAUBERT (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0186/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 05.07.2006
Hääletus: 06.07.2006
Sisserändajate integreerimine ELis
Stavros LAMBRINIDIS (PSE, EL)
Dokument: A6-0190/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 05.07.2006
Hääletus: 06.07.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus vastastikuse teabemenetluse kasutuselevõtmise kohta seoses liikmesriikide meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkondades Euroopa Parlamendi resolutsioon strateegiate ja vahendite kohta sisserändajate integreerimiseks Euroopa Liidus
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0313 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0318 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Transport
Uued reeglid tsiviillennunduses
2006-07-10 - 16:00
Parlament kiitis kolmapäeval, 05. juulil heaks Ulrich STOCKMANNi (PSE, DE) raporti, mis käsitleb ühtlustatud tehnilisi reegleid tsiviillennunduses.
Uued sätted puudutavad muuhulgas töö- ja lennuaja piiranguid ja puhkeaega, mõõteriistu ja seadmeid, side- ja navigatsiooniseadmeid, lennukite hooldust ning ohtlike kaupade vedu lennutranspordiga.
Määruse eelnõu üks olulisemaid punkte on lennu- ja tööaja piirangud ning puhkeaja nõuded.
Maksimaalne tööaeg päevas on eelnõu kohaselt 13 tundi, ent seda saab ühe tunni võrra pikendada.
Kui tööaeg algab öösel (22.00 ja 04.59 vahel), siis on selle maksimaalseks pikkuseks 11 tundi ja 45 minutit.
Minimaalne puhkeaeg "kodus" on vähemalt sama pikk kui eelnev tööaeg või vähemalt 12 tundi.
Mujal on minimaalne puhkeaeg vähemalt 10 tundi.
Saadikud tahavad, et hiljemalt kahe aasta jooksul pärast määruse jõustumist koostaks Euroopa Lennundusohutusamet lennu- ja tööaja piirangute ning puhkeaja nõuete ning vajaduse korral ka salongipersonali kohta käivate nõuete teadusliku ning meditsiinilise hinnangu.
Komisjon peab vajaduse korral viivitamatult esitama ettepanekud vastavate sätete muutmiseks.
Saadikud ütlevad ka, et mõnedes liikmesriikides kehtivad kollektiivlepingud ja/või õigusaktid, millega sätestatakse lennu- ja tööaja piirangute ning salongipersonali töötingimuste osas paremad tingimused ning et uut määrust ei tohi tõlgendada nii, et see piiraks võimalust niisuguseid lepinguid sõlmida või neist kinni pidada.
Saadikud ütlevad, et liikmesriigid võivad säilitada õigusaktid, mis sisaldavad määrusega kehtestatutest soodsamaid sätteid.
Eelnõus käsitletakse ka öiste kiirveoteenuse pakkujate erilist olukorda.
Saadikud nendivad, et lennu- ja tööaja piirangutega seotud sätete kohaldamine võib kaasa tuua olulisi tõrkeid nende ettevõtlusmudelite tööaja graafikute süsteemides, mis põhinevad eranditult öistel lendudel.
Seetõttu peaks komisjon saadikute arvates asjaosaliste poolt esitatud tõendite alusel läbi viima hindamise ja tegema ettepaneku lennu- ja tööaja piirangutega seotud sätete korrigeerimiseks, et võtta arvesse neid erilisi ettevõtlusmudeleid.
Lisaks leiavad saadikud, et tuleks jätkata võetud suunda salongipersonali koolitamise täiendavaks ühtlustamiseks, et lihtsustada salongipersonali vaba liikumist ühenduses ning et sellega seoses tuleks uuesti läbi vaadata võimalus ühtlustada täiendavalt salongipersonali erialast ettevalmistust.
Ulrich STOCKMANN (PSE, DE)
Dokument: A6-0212/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 04.07.2006
Hääletus: 05.07.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0299 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
Transport
Lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele
2006-07-10 - 16:00
Saadikud tervitasid komisjoni seisukohta, et lennunduse kliimale avaldatavate mõjudega tegelemisel on vaja rakendada põhjalikku meetmete komplekti, mis sisaldab õiguslikke, majanduslikke, tehnilisi ja töökorralduslikke vahendeid ning et kohaldada tuleb põhimõtet, et saastaja maksab, võttes seejuures arvesse kõik kulud.
Saadikud teevad ettepanekuid, kuidas kaasata lennundus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ning leiavad, et saastelubade jaotamisel tuleks kasutada enampakkumist.
Raportöör Caroline LUCAS (Verts/ALE, UK) märkis oma sõnavõtus, et: " Ajavahemikus 1990–2003 suurenesid ELi rahvusvahelise lennunduse heitkogused 73% võrra, mis vastab iga-aastasele üle 4% kasvule.
Sellise tempo juures neutraliseerivad lennundusest tulenevad suurenenud heitkogused rohkem kui veerandi ELi Kyoto eesmärgiga 2012. aastaks nõutud vähendamistest. "
Parlamendiliikmed rõhutavad seetõttu, et valitud poliitikavahendite üldeesmärk peab olema vähendada lennunduse mõju kliimamuutustele nii, et tagatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste võimalikult suur vähendamine ja samas minimaalne konkurentsi moonutamine Euroopas asuvate lennuettevõtjate ja ELi-väliste lennuettevõtjate vahel.
Samuti tuleb tagada ebaausa konkurentsi vähenemine lennutranspordi sektori ja muude transpordisektorite vahel ELis, sest praegused maksuvabastused õhutranspordile ja muu ebavõrdsus tingivad väga ebavõrdse konkurentsi lennundussektori ja muude transpordisektorite vahel.
Raporti poolt hääletas teisipäeval, 04. juulil 439, vastu 74 ja erapooletuks jäi 102 saadikut.
Saadikud toetavad seega komisjoni kavatsust taotleda lennukikütuse maksustamist ja nõuavad tungivalt, et komisjon alustaks sellega koheselt, nõudes kõigi siseriiklike ja ELi-siseste lendude maksustamist (võimalusega vabastada sellest kõik lennuettevõtjad nendel marsruutidel, millel tegutsevad ELi-välised lennuettevõtjad).
Saadikud soovivad samuti, et komisjon pakuks välja korra samalaadi maksude ülemaailmseks sisseviimiseks.
Maksude juurutamine oleks nende arvates samm kulude täieliku arvessevõtmise suunas.
Saadikud paluvad samas, et erilist tähelepanu pöörataks olukorrale enim eraldatud piirkondades, mis on õhutranspordi teenustest eriti sõltuvad ning eelkõige saare- või äärepoolsematele piirkondadele, kus alternatiivsed lahendused on piiratud või puuduvad
Mis puudutab lennunduse kaasamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi , siis saadikud rõhutavad, et mis tahes heitkogustega kauplemise süsteemi keskkonnaalane tulemuslikkus sõltub selle piisavalt laiast geograafilisest ulatusest, rangest piiritlemisest, algse jaotuse täielikust kontrollimisest, jaotuse juures arvesse võetud tehnilisest tasemest ja varajastest meetmetest ning täieliku kliimamõjuga tegelemisest.
Vastupidiselt komisjoni ettepanekule soovivad saadikud eraldi süsteemi kehtestamist lennunduse heitkoguste jaoks, sest ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis ja Kyoto protokollis puuduvad rahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes siduvad kohustused ja seetõttu ei saaks lennundussektor heitkoguseid tegelikkuses kauplemissüsteemi müüa.
Samuti lihtsustaks eraldiseisev süsteem arvepidamist lennundussektoris.
Saadikud ütlevad samas, et kui lennundus peaks lõpuks laialdasema heitkogustega kauplemise süsteemiga liituma, peaks sellele vähemalt katseetapina eelnema eraldi süsteem ajavahemikuks 2008–2012.
Saadikud leiavad samuti, et kui lennuettevõtjatel võimaldatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemist heitkoguseid osta, siis peab see võimalus olema rangelt piiratud.
Parlament leiab, et saastelubade jaotuse koguhulk tuleks määrata kindlaks vastavalt Kyoto protokollis võetud kohustuste sihtarvule ning et algselt jaotatav kogus tuleb kindlaks määrata ELi tasandil.
Seejuures ei tohiks jaotusmeetod ei otseselt ega kaudselt karistada neid ettevõtteid, mis juba kasutavad tõhusaid lennukeid.
Saadikud rõhutavad, et lubade parimaks jaotusviisiks oleks enampakkumine , kuna see kajastab sektori dünaamilist olemust ega kahjusta uusi turule tulijaid ega neid piirkondi, mis peavad selles sektoris veel arenema.
Lisaks CO2 heitmetele tuleks parlamendiliikmete arvates tegeleda ka muu reostusega, nt õhu- ja mürasaastega ning komisjoni kutsutakse üles esitama vastavad ettepanekud.
Caroline LUCAS (Verts/ALE, UK)
Dokument: A6-0201/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 03.07.2006
Hääletus: 04.07.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon lennunduse mõju vähendamise kohta kliimamuutustele
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0296 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
Tööhõivepoliitika
Euroopa tervishoiutöötajaid tuleb tõhusamalt kaitsta süstlatorkevigastuste eest
2006-07-10 - 16:00
Täiskogu võttis vastu Stephen HUGHESi (PSE, UK) raporti, millega soovitakse parandada ELi seadusandlust, mis puudutab tervishoiutöötajate kaitsmist vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel.
Igal aastal saadakse Euroopas hinnanguliselt üks miljon süstlatorkevigastust, enamasti on kannatajateks meditsiinitöötajad.
Selle tagajärjel võivad edasi kanduda enam kui 20 eluohtlikku viirust, sealhulgas B-hepatiit, C-hepatiit ja HIV/AIDS.
Raportit arutati 1. juunil 2006.
Enamasti tekivad süstlatorkevigastused meditsiiniõdedel ja arstidel, kuid ohustatud on ka teised meditsiinitöötajad, samuti abipersonal, nagu koristajad, pesupesijad ja teised järgmise tasandi töötajad.
Kuigi juba on olemas ELi õigusaktid, mis peaksid kaitsma tervishoiutöötajaid süstlatorkevigastuste eest, ei ole need tegelikult osutunud tõhusaks.
Samas on sõltumatud uuringud tõestanud, et enamikku süstlatorkevigastusi on võimalik ära hoida, parandades väljaõpet ja töötingimusi ning kasutades ohutumaid meditsiiniinstrumente.
Seetõttu kutsub parlament komisjoni üles eksisteerivaid direktiive parandama ning välja töötama ühised ELi standardid süstlatorkevigastustest teatamiseks ja nende registreerimiseks.
Raporti poolt hääletas neljapäeval, 06. juulil 465, vastu 18 ja erapooletuks jäi 13 saadikut.
Raport esitati kodukorra artikli 39 alusel, mille kohaselt parlament võib komisjonil paluda teatud õigusakti esitamist.
Sellise raporti peab parlament võtma vastu koosseisu häälteenamusega (vähemalt 367 saadikut 732st).
Stephen HUGHES (PSE, UK)
Dokument: A6-0137/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 01.06.2006
Hääletus: 06.07.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjonile esitatavate soovituste kohta Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise osas vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0305 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
Tööstus
Radioaktiivsed jäätmed ja kasutatud tuumkütuse veod
2006-07-10 - 16:00
Parlament kiitis kolmapäeval, 05. juulil heaks direktiivi eelnõu, mis käsitleb radioaktiivsete jäätmete ning kasutatud tuumkütuste piiriüleseid vedusid.
Eelnõu eesmärgiks on täpsustada vedude lubamise ning nendest keeldumise tingimusi ning vedude läbiviimise tingimusi.
Esko Olavi SEPPÄNENi raporti poolt hääletas 523, vastu 86 ja erapooletuks jäi 37 saadikut.
Heaks kiidetud direktiivi eelnõu täpsustab seni kehtivat direktiivi 92/3/Euratom, mis käsitleb liikmesriikidevaheliste ning ühendusse suunduvate ja ühendusest väljuvate radioaktiivsete jäätmete vedude järelevalvet ja kontrolli.
Eelkõige tagatakse uue ettepanekuga järjepidevus hilisemate Euratomi direktiivide suhtes, järjepidevus rahvusvaheliste konventsioonide, eriti kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva IAEA rahvusvahelise ühiskonventsiooni suhtes (millega Euratom on ühinenud), selgitatakse menetlusi ja laiendatakse reguleerimisala kasutatud tuumkütusele.
Ettepanek hõlmab ühendusesiseseid ja -väliseid vedusid.
Selles sätestatakse veoloa taotluse menetlus, nõusoleku- ning keeldumismenetlus, vastutus nurjunud veo puhul, keelatud eksport ning standarddokumendi kasutamine.
Kasutusele võetakse automaatse nõusoleku andmise menetlus ja ükski riik ei saa enam kasutada samasugust nõusoleku andmisest keeldumise menetlust, nagu seda võimaldas vana direktiiv.
Parlament tegi komisjoni ettepanekusse järgmised muudatused:
saadikud soovivad parandada kättesaamisteatise uue korra tõhusust ning täita õigustatud ootusi tagatiste osas.
Seetõttu soovivad nad, et hiljemalt 15 kalendripäeva pärast seda, kui sihtliikmesriigi ning mis tahes transiidiliikmesriigi pädev asutus on taotluse kätte saanud, informeeriksid nad sellest päritoluliikmesriiki.
Juhul kui taotlus ei ole nõuetekohaselt vormistatud, peavad nad päritoluriigi pädevat asutust sellest teavitama ning paluma puuduvate andmete esitamist.
Vajaduse korral tuleb teavitada ka teiste transiidiliikmesriikide pädevaid asutusi vastavast palvest;
kui vedu ei ole võimalik või kui seda ei tohi lõpuni viia, siis võib sellega seotud kulud kanda lisaks komisjoni ettepanekus nimetatud isikule või organisatsioonile ka mingi muu osapool, kui mõnes asjakohases kohaldatavas õigusaktis või sõlmitud kokkuleppes on niimoodi sätestatud;
igale liikmesriigile jääb õigus keelduda loa andmisest kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete toomiseks tema territooriumile lõpptöötluse või lõppladustamise eesmärgil, välja arvatud tagasisaatmisel.
Liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma kahe aasta jooksul.
Esko Olavi SEPPÄNEN (GUE/NGL, FI)
Dokument: A6-0174/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 04.07.2006
Hääletus: 05.07.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0300 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Ülejäänud hääletustulemused
2006-07-10 - 16:00
Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid.
Teisipäev, 04. juuli 2006
Taotlus majandus- ja sotsiaalkomitee arvamuse küsimiseks - Struktuuripoliitika mõju ja tagajärjed Euroopa Liidu ühtekuuluvusele
Taotlus majandus- ja sotsiaalkomitee arvamuse küsimiseks võeti vastu.
Taotlus regioonide komitee arvamuse küsimiseks - Struktuuripoliitika mõju ja tagajärjed Euroopa Liidu ühtekuuluvusele
Taotlus regioonide komitee arvamuse küsimiseks võeti vastu.
Rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus (rändajate salaja üle piiri toimetamine)
Jean-Marie CAVADA (ALDE, FR)
Dokument: A6-0215/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 04.07.2006
Jean-Marie CAVADA (ALDE, FR) raport võeti vastu.
Rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus (inimkaubandus
Jean-Marie CAVADA (ALDE, FR)
Dokument: A6-0214/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 04.07.2006
Jean-Marie CAVADA (ALDE, FR) raport võeti vastu.
Tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmine
Jean-Claude GAUZES (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0024/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Hääletus: 04.07.2006
Jean-Claude GAUZESi (EPP-ED, FR) raport võeti vastu.
Kabotaaž ja rahvusvahelised trampteenused
Corien WORTMANN-KOOL (EPP-ED, NL)
Dokument: A6-0217/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 03.07.2006
Hääletus: 04.07.2006
Corien WORTMANN-KOOLi (EPP-ED, NL) raport võeti vastu 534 poolt-, 89 vastu- ja 16 erapooletu häälega.
EÜ omavahendite süsteem
Alain LAMASSOURE (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0223/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 04.07.2006
Alain LAMASSOUREi (EPP-ED, FR) raport võeti vastu.
Equitable Life Assurance Society kriis
Diana WALLIS (ALDE, UK)
Dokument: A6-0221/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 03.07.2006
Hääletus: 04.07.2006
Diana WALLISe (ALDE, UK) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Finantsteenuste sektori konsolideerimine
Joseph MUSCAT (PSE, MT)
Dokument: A6-0170/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 03.07.2006
Hääletus: 04.07.2006
Joseph MUSCATi (PSE, MT) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Äriühinguõiguse viimased arengud ja tulevikuväljavaated
Andrzej Jan SZEJNA (PSE, PL)
Dokument: A6-0229/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 03.07.2006
Hääletus: 04.07.2006
Andrzej Jan SZEJNA (PSE, PL) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Kolmapäev, 05. juuli 2006
Piiriülese politseikoostöö tugevdamine Euroopa Liidus toimuvate rahvusvaheliste ürituste ajal
Frederika BREPOELS (EPP-ED, BE)
Dokument: A6-0222/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 05.07.2006
Frederika BREPOELSi (EPP-ED, BE) raport võeti vastu.
Siseveelaevade tehnilised nõuded
Renate SOMMER (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0208/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 04.07.2006
Hääletus: 05.07.2006
Renate SOMMERi (EPP-ED, DE) raport võeti vastu.
Rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse
Pilar del CASTILLO VERA (EPP-ED, ES)
Dokument: A6-0204/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 04.07.2006
Hääletus: 05.07.2006
Pilar del CASTILLO VERA (EPP-ED, ES) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Raampoliitika ELi tootmise tugevdamiseks: süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale
Joan CALABUIG RULL (PSE, ES)
Dokument: A6-0206/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 04.07.2006
Hääletus: 05.07.2006
Joan CALABUIG RULLi (PSE, ES) omaalgatuslik raport võeti vastu 484 poolt-, 58 vastu- ja 54 erapooletu häälega.
Neljapäev, 06. juuli 2006
Käibemaksustamine ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ärahoidmine
Christoph Werner KONRAD (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0209/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 06.07.2006
Christoph Werner KONRADi (EPP-ED, DE) raport võeti vastu.
Euroopa Liidu ja Kariibi mere piirkonna kasvu-, stabiilsus- ja arengupartnerlus
Gabriele ZIMMER (GUE/NGL, DE)
Dokument: A6-0211/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Hääletus: 06.07.2006
Gabriele ZIMMERi (GUE/NGL, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Euroopa naabruse ja partnerluse instrument
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL)
Dokument: A6-0164/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 17.05.2006
Hääletus: 06.07.2006
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL) raport võeti vastu.
Stabiliseerimisvahend
Angelika BEER (Verts/ALE, DE)
Dokument: A6-0157/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 17.05.2006
Hääletus: 06.07.2006
Angelika BEERi (Verts/ALE, DE) raport võeti vastu.
Ühinemiseelse abi rahastamisvahend
István SZENT-IVÁNYI (ALDE, HU)
Dokument: A6-0155/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 17.05.2006
Hääletus: 06.07.2006
István SZENT-IVÁNYI (ALDE, HU) raport võeti vastu.
Komisjoni rakendusvolituste kasutamine (institutsioonidevaheline kokkulepe)
Richard CORBETT (PSE, UK)
Dokument: A6-0237/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Hääletus: 06.07.2006
Richard CORBETTi (PSE, UK) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Komisjoni rakendusvolituste kasutamine (menetlused)
Richard CORBETT (PSE, UK)
Dokument: A6-0236/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 06.07.2006
Richard CORBETTi (PSE, UK) raport võeti vastu.
Raha ülekandmisel edastatav maksjaga seotud teave
Alexander Nuno ALVARO (ALDE, DE)
Dokument: A6-0196/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Hääletus: 06.07.2006
Alexander Nuno ALVARO (ALDE, DE) raport võeti vastu 442 poolt-, 16 vastu- ja 130 erapooletu häälega.
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus
Ingeborg GRÄßLE (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0211/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 06.07.2006
Ingeborg GRÄßLE (EPP-ED, DE) raport võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanek - Privileegide ja immuniteetide protokolli muutmine
Dokument: B6-0275/2006/rev
Arutelu: 26.04.2006
Hääletus: 06.07.2006
Resolutsiooni ettepanek võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - Ettevõtjate ümberstruktureerimise majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed Euroopas
Dokument: B6-0383/2006, RC-B6-0387/2006, B6-0387/2006, B6-0388/2006, B6-0389/2006, B6-0398/2006
Hääletus: 06.07.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu.
Areng ja ränne
Marie-Arlette CARLOTTI (PSE, FR)
Dokument: A6-0210/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 06.07.2006
Hääletus: 06.07.2006
Marie-Arlette CARLOTTI (PSE, FR) omaalgatuslik raport võeti vastu 472 poolt-, 24 vastu- ja 30 erapooletu häälega.
Õiglane kaubandus ja areng
Frithjof SCHMIDT (Verts/ALE, DE)
Dokument: A6-0207/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 06.07.2006
Hääletus: 06.07.2006
Frithjof SCHMIDTi (Verts/ALE, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - AIDS, asugem tegutsema
Dokument: RC-B6-0375/2006, B6-0375/2006, B6-0376/2006, B6-0377/2006, B6-0378/2006, B6-0379/2006, B6-0380/2006
Arutelu: 05.07.2006
Hääletus: 06.07.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - Kolmandatest riikidest pärit teatud toodetele päritoluriigi märkimine ("päritolu märkimine")
Dokument: RC-B6-0384/2006, B6-0384/2006, B6-0390/2006, B6-0392/2006, B6-0394/2006, B6-0396/2006, B6-0397/2006
Arutelu: 06.07.2006
Hääletus: 06.07.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu 63 poolt- ja 1 vastuhäälega.
Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060628BRI09328 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
