Austria eesistumise tegevuskava
Euroopa Ülemkogu
2006-01-18 - 16:29
Austria eesistumine - 01.01.2006 -30.06.2006
Täna hommikul arutati 1. jaanuaril alanud Austria eesistumise tegevuskava.
Eesistujariiki esindas kantsler Wolfgang SCHÜSSEL.
Nõukogu esindaja ning parlamendiliikmete sõnavõttudest selgus, et prioriteetide hulka kuuluvad Euroopa põhiseaduse leping, finantsperspektiiv, teenuste direktiiv ning liidu võimalik laienemine.
Eesistujariigi kõnevoor
Eesistujariigi esindajana sai sõna kantsler Wolfgang SCHÜSSEL , kes ütles, et: "Euroopa ei ole ühevärviline, vaid kirju, nagu ka Austria eesistumise logo."
Schüsseli sõnul oli 2005. aasta liidu jaoks väga raske ning ta esitas küsimuse - miks nii paljud kodanikud on Euroopa suhtes skeptilised?
Austria püüdleb tema sõnul selle poole, et eesistumise lõpuks oleks kodanike usaldus ELi suhtes, liikmesriikide vastastikune usaldus ning institutsioonidevaheline usaldus jälle kasvuteel.
Schüssel kinnitas, et energia tarnekindlus on oluline teema, mida arutatakse ka kevadisel Ülemkogul.
Ta rõhutas, et tuleb mitmekesistada energiaallikaid ning vähendada sõltuvust ühest tarnijast.
Samuti on kevadisel Ülemkogul keskseks teemaks majanduskasv ja tööhõive.
Riikide vastavad kavad on juba esitatud ning komisjon hindab neid hetkel.
Austria soovib nendest kavadest parimad ideed välja noppida ning siis ühise programmiga välja tulla.
Ta lisas, et igal juhul on vaja pöörata rohkem tähelepanu VKEdele ning nende halduskoormust vähendada.
Kantsler jätkas, öeldes et ka Euroopa sotsiaalpartneritele on vaja tähelepanu pöörata, kuna Austria kogemus on, et demokraatia ja turumajanduse õnnestumiseks on vaja tugevaid sotsiaalpartnereid.
Tema sõnul tuleb turud avada selliselt, et kodanikke kaitstakse sotsiaalse dumpingu eest.
Oluline on ka edasiminek finantsperspektiivi osas.
Schüsseli arvates on vaja rohkem investeerida teadus- ja arendustegevusse.
Ent ta ütles: "Euroopa vajab suuremat omafinantseerimist.
Pingutatud riiklikest eelarvetest ei saa veel rohkem välja pigistada."
Kevadisel Ülemkogul soovib eesistuja arutada ka laienemise küsimust.
Laienemine sõltub tema sõnul ka ELi vastuvõtuvõimest ning ei ole geograafiline, vaid poliitiline otsus.
Fraktsioonide kõnevoor
Hans-Gert POETTERING i (EPP-ED, DE) sõnul ootab ta Austria eesistumisest palju - "Euroopa vajab usaldust ja edasiminekut" .
Ta lisas, et vaja on kodanike usaldust liidu vastu, aga ka valitsusjuhtide usaldust üksteise vastu.
Liitunud Euroopat tuleb edasi viia ja seetõttu ei saa valitsusjuhid mõelda ainult oma riigi huvidele.
Poettering rõhutas, et "ilma Euroopata ei leita vastust suurtele väljakutsetele nagu üleilmastumine".
Lõpetuseks kinnitas ta, et Euroopa vajab põhiseaduse lepingut.
Martin SCHULZ (PSE, DE) ütles oma sõnavõtus, et vaja on suurendada turvalisust, majanduskasvu ja tööhõivet.
Samas aga nõukogu vähendas plaanitavaid kulutusi nendes valdkondades miljardite võrra, mida Schulz oma sõnul ei mõista.
Ta rõhutas, et: "Euroopal on vaja vähem halli, vähem musta, aga rohkem punast".
Graham R. WATSON (ALDE, UK) kritiseeris finantsperspektiivi kokkulepet, öeldes et: "eelarve kärpimisega on kärbitud Euroopa võimalusi" .
Ta lisas, et hääletab Blairi tehingu vastu ning et 1,045 protsendist ei piisa Lissaboni programmi elluviimiseks.
Watson viitas pahameelega ka sellele, et tänavune aasta on töötajate liikuvuse aasta, ent sellest hoolimata kavatsevad mõned riigid pikendada uute liikmesriikide töötajate suhtes kehtivaid piiranguid.
Daniel Marc COHN-BENDIT (Verts/ALE, DE) ütles, et on vaja ära otsustada, millised on teadusuuringute prioriteedid - kas uus energia, vana energia või taastuv energia?
Samuti kritiseeris ta seda, et: "päritolumaa põhimõttest ei räägi keegi.
Meie tahame teada, mida see tähendab sotsiaalsele kaitsele ja õiglusele liikmesriikides."
Viidates CIAga seonduvale ütles roheliste liider, et : "Euroopas peavad kehtima Euroopa seadused ja kolmandad riigid ei tohi siin teha, mida ise tahavad" .
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) tõdes, et Austria eesistumise töö on alanud sadamateenuste liberaliseerimise katse nurjumisega.
Ta leidis, et tuleb taastada kodanike usaldus liidu vastu ja selleks tuleb teenuste direktiiv tagasi võtta, kuna kodanikud ei toeta seda.
Tema sõnul ei taha eurooplased konkurentsi üksteise vahel, vaid tahavad sotsiaalset Euroopat ning ta lisas, et "turgu ei saa pidada tähtsamaks kui töötajaid" .
Roger Maurice KNAPMAN (IND/DEM, UK) kritiseeris eesistujariigi plaane jätkata põhiseaduse lepinguga, samas kui nii paljud kodanikud on selle vastu.
Ta lisas, et Euroopa Liidu "liikmemaks" on liiga kõrge.
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT) avaldas lootust, et eesistujariik suudab tõesti taastada kodanike usalduse liidu vastu.
Ta avaldas arvamust, et liidul on vaja ühist välispoliitikat ning on vaja aktiveerida majanduspoliitikat, edendades konkurentsivõimet ning avatust.
Ta nõudis, et eesistujariigi prioriteetideks oleksid sisseränne, julgeolek, energiapoliitika ning keskkond.
Hans-Peter MARTIN (NI, AT) ütles oma sõnavõtus, et liidul on raha ju olemas, küsimus on pigem selles, mida selle rahaga tehakse.
Ta leidis ka, et nõukogu peab oma otsuste tegemise avalikuks tegema.
20060113IPR04287
ET
1
PHOTO
20060103PHT04008.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
