A6-0003/2009
24.2.2009
RAPORT
Meeste ja naiste võrdne kohtlemine ja juurdepääs etenduskunstides
(2008/2182(INI))
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon
Raportöör:
Claire Gibault
PE 414.205v03-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI............................................................................................................................6
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.........................8
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
meeste ja naiste võrdse kohtlemise ja juurdepääsu kohta etenduskunstides
( 2008/2182(INI) )
Euroopa Parlament ,
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega;
EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.
- võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/80/EÜ soolise diskrimineerimise juhtude tõendamiskohustuse kohta
EÜT L 14, 20.1.1998, lk 6. ;
- võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat
EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1. ;
- võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta
ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 13. ja 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008
Selle kuupäeva vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0399 . ;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
- võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A6‑0003/2009 ),
A. arvestades, et naiste ja meeste vaheline ebavõrdsus on tugevalt esindatud ja püsiv näitekunstis;
B. arvestades, et tuleb tõsiselt analüüsida seda ebavõrdsust tekitavaid mehhanisme;
C. arvestades, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtet tuleb kohaldada kõikidele etenduskunstides osalejatele kõikides distsipliinides, kõikides struktuuriliikides (tootmine, ringhääling, haridus) ja kõikides tegevusvaldkondades (kunstiline, tehniline, administratiivne);
D. arvestades, et meeste ja naiste esindatus etenduskunstide erinevates ametites on erinev ning et sellele esimesele ebavõrdsuse väljendusvormile lisandub ebavõrdsus töötingimuste, töölevõtmise ja töötasude osas;
E. arvestades, et etenduskunstide kõikides distsipliinides võib erinevas ulatuses täheldada ebavõrdsust otsuseid tegevatele ametikohtadele, tootmisvahenditele ja ringhäälinguvõrkudele juurdepääsu osas;
F. arvestades, et võrdsuse eesmärk etenduskunstide valdkonna töökohtade puhul eeldab süsteemset mõlema soo esindatuse sisseviimist;
G. arvestades, et talendist üksi ei piisa etenduse kunstiliseks kvaliteediks ega edukaks karjääriks ning et meeste ja naiste esindatuse suhte suurem arvessevõtmine etenduskunstide valdkonna töökohtadel aitaks muuta kogu sektori dünaamilisemaks;
H. arvestades seetõttu, et tuleb muuta praegust etenduskunstide valdkonnas püsivat soolise vahetegemise olukorda mitte ainult sektori kaasajastamise ja demokratiseerimise abil, vaid ka realistlike võrdsuseesmärkide püstitamise abil;
I. arvestades, et täheldatud ebavõrdsus tingib pädevuse ja talendi kasutamata jätmist ning kahjustab kunstilist dünaamilisust ning asjassepuutuva tegevusvaldkonna elujõulisust ja majandusarengut;
J. arvestades, et püsivad eelarvamused tingivad liiga sageli naiste diskrimineerimist valiku- ja ametissenimetamise protsessides ning töösuhetes;
K. arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamise takistused on selles tegevusvaldkonnas eriti püsivad ning õigustavad erilähenemise väljatöötamist täheldatud ebavõrdsuse vähendamiseks;
L. arvestades, et kunstnike sotsiaalkaitse valdkonnas valitsevad meeste ja naiste vahelised suured erinevused ja sellel on ebasoodne mõju ka nende, eelkõige naiste, sissetulekule.
1. rõhutab meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse ulatuslikkust ja püsivust etenduskunstides ning asjassepuutuva sektori ebavõrdse korralduse võimalikku mõju ühiskonnale, võttes arvesse sektori tegevuse eriomast iseloomu;
2. rõhutab täielikku vajadust edendada ja julgustada naiste juurdepääsu kõikidele loomingulistele elukutsetele, kus naised on veel vähemuses;
3. tuletab meelde, et kunstisektoris täheldatud ebavõrdsus tuleneb sellest, et struktuurid on tasakaalust väljas, mis väljendub naiste väga väikeses osakaalus vastutust nõudvatel ametikohtadel ja teatud ametites võrreldes meessoost töötajatega;
4. tunnistab vajadust erilähenemise järele nimetatud tegevusvaldkonnas, et selgitada välja ebavõrdsust tekitavad mehhanismid ja käitumisviisid;
5. tuletab meelde, et vaid mõlema soo esindatus saab käitumist muuta;
6. rõhutab vajadust edendada naiste juurdepääsu kõikidele loomingulistele elukutsetele ja töökohtadele etenduskunstides, kus nad on vähemuses ning julgustab liikmesriike eemaldama kõiki naiste juurdepääsu takistusi kultuuriinstitutsioonide juhtivatele ametikohtadele;
7. rõhutab, et naiste diskrimineerimine kahjustab kultuurisektori arengut, vähendades talente ja pädevust;
8. nõuab meetmete võtmist, mis suurendaksid naiste osalemist institutsioonide juhtkondades, eriti võrdsuse edendamise abil ettevõtetes, kultuuriasutustes ja kutseorganisatsioonides;
9. kutsub kultuurivaldkonna osalisi üles hõlmama rohkem naisautoreid ja nende loomingut kavandamisse, kollektsioonidesse, väljaannetesse ja nõustamisse;
10. märgib, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edusammud võimaldavad mõlema soo esindatuse järk-järgulist sisseviimist töörühmades, kavandamises ja kutseala koosolekutel, mis toimuvad tänapäeval sageli sugude eraldamise süsteemi abil, mis ei ole kooskõlas meie ühiskonna nõudmistega;
11. rõhutab kandidaatide anonüümsuse tagamise tähtsust alati, kui see on võimalik ning vajadust säilitada lavataguse kuulamise tava orkestrimuusikute töölevõtmisel, tänu millele naised on saanud nimetatud orkestritesse;
12. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kavandama viivitamatult esimest teostatavat etappi etenduskunstides valitseva ebavõrdsuse vastases võitluses, mis seisneb vähemalt ühe kolmandiku vähemuses oleva soo esindaja osalemise tagamises sektori kõikides harudes;
13. teeb liikmesriikidele ettepaneku:
a) arutada oma kultuuriinstitutsioonidega ebavõrdsust tekitavate mehhanismide paremat määratlemist selliselt, et vältida võimalikult palju mis tahes soolist diskrimineerimist;
b) eemaldada kõik takistused naiste juurdepääsult kõige mainekamate kultuuriinstitutsioonide ja -organisatsioonide juhtivatele ametikohtadele;
c) kehtestada asjassepuutuvas sektoris töökorralduse, vastutuse delegeerimise ja aja planeerimise uus kord, millega võetakse arvesse naiste ja meeste eraelulisi piiranguid;
d) võtta arvesse, et sektoris, kus ebakorrapärane ajakava on normaalne, tuleb leida ühised lahendused lapsehoidmise tagamiseks (proovide ja etenduste kellaaegadega kohandatud lastesõimede avamine kultuuriettevõtetes);
14. tuletab kultuuriinstitutsioonidele meelde täielikku vajadust viia ellu demokraatia mõiste, mille kohaselt meeste ja naiste võrdsus tööl tähendab samuti võrdset töötasu, mida kunstivaldkonnas, nagu ka paljudes muudes valdkondades sageli ei kohaldata;
15. ergutab liikmesriike viima etenduskunstide sektoris läbi vastavate liidu riikide hetkeolukorra võrdlevat analüüsi, et lihtsustada ühise poliitika kujundamist ja rakendamist, koostada statistikat ning tagada saavutatud edusammude võrreldavus ja mõõdetavus;
16. palub liikmesriikidel kunsti- ja kultuurivaldkonnas tegutsevate isikute sotsiaalset olukorda parandada, võttes seejuures arvesse erinevaid töösuhteid, ja tagada neile tõhusam sotsiaalkaitse;
17. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.
SELETUSKIRI
Kunstialases karjääris püsib meeste- ja naistevaheline suur ebavõrdsus.
Seega huvitab meid mõjutab meeste ja naiste kultuurivaldkonda sisenemise trajektooride erinevus.
Teisalt tõstatab naiste loominguline roll koolituse ja elukutse omandamise kaudu kultuurisektoris küsimuse soolise erinevuse, meeste ja naiste vahelise töö jaotamise ning sellega seotud esindatuse ja kuvandi kohta, mis on seotud ühiskonna olukorraga selle struktuurides ja ajalooga.
Tegelikkuses on naistel ikka veel raskusi oma täieõigusliku koha saavutamisega etenduskunstide valdkonnas.
Meie eesmärk ei ole seega otsida nimetatud sektoris naistele ja meestele omaste spetsiifiliste kunstiliste omaduste põhjendatust ega ühtedele või teistele omistatud eriomaseid kunstilisi võimeid, vaid määratleda, kuidas on sotsiaalselt ja kultuuriliselt tekkinud identiteet etenduskunsti valdkonnas ning pakkuda konkreetseid lahendusi, mille abil saaks korrigeerida praeguse ebavõrdse olukorraga seotud tasakaalutust.
Käesoleva raporti koostamise raames märkisime, et naised hõivavad väga harva kõrge vastutusega ametikohti suurtes kultuuriinstitutsioonides ning et selle ebavõrdsusega kaasneb väga sageli ebavõrdne töötasu.
Tööjaotuse analüüs Euroopa kunstisektoris laseb arvata, et nagu paljudes muudes sektorites, on naistel väga harva võimupositsioon suurte institutsioonide etenduste kavandamisel, ning et naiste arv otsustus- või nõuandeorganites on harva võrdne või suurem meeste arvust.
Sektori elujõulisuse eesmärgil tuleb kasutada kogu olemasolevat pädevust nii meeste kui naiste isiklikuks eneseteostuseks.
Meeste ja naiste osakaal etenduskunstide valdkonna erinevatel ametikohtadel ei ole ühesugune, kuid lisaks sellele on kahetsusväärne töölevõtmise ja töötingimuste ebavõrdsus ning karjääri pikkuse erinevus asjassepuutuvas sektoris.
Märkisime, et meeste puhul tähendab teatud kunstisektorites, nagu näiteks tants, vähemusse kuulumine eelist tööalasel edutamisel (suurte balletiseltside vastutavatel ametikohtadel on hulgaliselt mehi), samal ajal kui vähemusse kuuluvad naised on paigalseisus.
Seetõttu on oluline tagada igal võimalusel kandidaatide anonüümsus ja säilitada lavatagune kuulamine orkestrimuusikute töölevõtmisel.
Üldiselt esineb ka kunstisektoris olukordi, kus naised peavad sagedasti seisma üheaegselt silmitsi tööalaste ja perekondlike kohtusustega.
Siiski mõjutab töö- ja perekohustuste ühitamine asjassepuutuvas sektoris naisi veelgi rohkem nende elukutsega seotud ebaharilike tööaegade tõttu.
Seetõttu peame oluliseks leida väga kiiresti lahendused proovide ja etenduste kellaaegade järgi kohandatud lastesõimede avamiseks kultuuriettevõtetes.
KOKKUVÕTE
Lisaks tõsiasjale, et tuleb tagada mõlema soo esindatus otsuseid tegeval ja nõuandval tasandil, mis sekkuvad töölevõtmise, edutamise, teenete ja rahaliste vahendite eraldamise osas, tuleks tagada vähemalt ühe kolmandiku vähemuses oleva soo esindajate osalemine kõikides sektori harudes ja tugevdada või luua statistiline järelevalve, mis võimaldaks teostada naiste olukorra võrdlevat analüüsi erinevates liidu riikides ja lihtsustaks ühispoliitika kontseptsiooni ja rakendamist.
Tuleks samuti mõelda naiste kirjutatud ja komponeeritud repertuaaride taaselustamisele, mis on väga sageli kavadest eemaldatud.
On selge, et talendist üksi ei piisa etenduse kunstiliseks kvaliteediks ega edukaks karjääriks, kuid et majanduslikud tingimused ja publikuga kohtumisest tulenevad võimalused aitaksid suures ulatuses kaasa töö täitmisele ja edukusele.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
20.1.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
17
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Hiltrud Breyer, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Claire Gibault, Lívia Járóka, Urszula Krupa, Roselyne Lefrançois, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Eva-Britt Svensson, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Gabriela Creţu, Iratxe García Pérez, Anna Hedh, Maria Petre
