LÕPLIK
A6-0228/2007
12.6.2007
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta
KOM(2007)0180 – C6‑0128/2007 – 2007/0062(CNS))
Kalanduskomisjon
Raportöör:
Philippe Morillon
PE 388.611v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI............................................................................................................................7
arengukomisjonI ARVAMUS........................................................................................10
MENETLUS..............................................................................................................................14
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta
( KOM(2007)0180 – C6‑0128/2007 – 2007/0062(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2007)0180 )
ELTs seni avaldamata ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0128/2007 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;
– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning eelarvekomisjoni arvamusi( A6‑0228/2007 ),
1. kiidab ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul heaks ja kiidab lepingu sõlmimise heaks;
2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Kiribati Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Artikkel 3 a (uus)
Artikkel 3 a
Komisjon kontrollib igal aastal, kas liikmesriigid, kelle laevad käesoleva protokolli kohaselt kala püüavad, järgivad artiklis 3 ettenähtud teavitamise nõudeid.
Selgitus
Laevad, mis ei täida kõige põhilisemat nõuet anda aru oma saagi kohta, ei peaks Euroopa Liidult rahalist toetust saama.
Muudatusettepanek
2
Artikkel 3 b (uus)
Artikkel 3 b
Protokolli kehtivuse viimasel aastal ja enne uue lepingu sõlmimist või kehtiva lepingu pikendamist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse kokkuleppe kohaldamise ja selle rakendamise tingimuste kohta.
Selgitus
Aruanne võimaldab komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu kõnesoleva kokkuleppe hindamisest.
Alles pärast aruande esitamist võib alustada uue kalapüügikokkuleppe sõlmimise või olemasoleva lepingu pikendamise üle.
Muudatusettepanek
3
Artikkel 3 c (uus)
Artikkel 3 c
Komisjon teavitab igal aastal Euroopa Parlamenti ja nõukogu protokolli artikli 7 lõikes 2 kirjeldatud mitmeaastase sektorisisese programmi tulemustest.
Selgitus
Selleks, et teha kindlaks, kas Euroopa Liidu poolt antud rahalist toetust on otstarbekohaselt kasutatud, ning kas see tegelikult toetab kalavarude säästlikku majandamist Kiribati Vabariigis, on vaja, et komisjon edastaks igal aastal Euroopa Parlamendile asjakohast teavet.
SELETUSKIRI
Sissejuhatus
Euroopa Ühendus ja Kiribati Vabariik pidasid läbirääkimisi tuunikalapüügialase partnerluslepingu üle ning parafeerisid selle 19. juulil 2006. aastal.
See leping annab ühenduse kaluritele kalapüügivõimaluse Vaikse ookeani kesk- ja lääneosas asuva saareriigi Kiribati kalastusvööndis.
EÜ tuunipüügilaevade pääsu kalapüügile Vaikse ookeani kesk- ja lääneosas peetakse EÜ tööstusliku tuunipüügi pikaajalise arengu seisukohalt oluliseks võimaluseks.
Kõnesolev ala on iseenesest maailma kõige tuunikalarikkam piirkond ning 50% tuunikala kogupüügist maailmas pärineb nendelt aladelt.
Kiribati kalapüügi ajalooline taust
See Vaikses ookeanis paiknev Mikroneesia saarestiku osa koosneb 33 korallsaarte rühmast.
Kuigi Kiribati pindala on vaid 810 km 2 , on tema valduses suur, umbes 3,5 miljoni km 2 suurune majandusvöönd, mille kalavarud, eriti tuunikalavarud on äärmiselt rikkalikud.
Väljapüügi osas on Kiribati ala üks parimaid ja rikkamaid kalastusvööndeid piirkonnas.
Kiribati majandusvööndis on keskmine tuunipüük seineri kohta 1000 tonni aastas.
Kalandussektor on Kiribati elanikkonnale äärmiselt oluline sissetulekuallikas.
Lepingu sisu
Kiribati Vabariik oli esimene riik, kes ilmutas tõsist huvi läbirääkimiste pidamise vastu EÜga tuunipüügialase kahepoolse kokkuleppe sõlmimise üle.
Partnerlusleping koos protokolli ja lisaga sõlmiti kuueks aastaks alates selle jõustumisest, kui lepingut ei lõpetata kooskõlas artikliga 12.
Käesoleva lepinguga tühistatakse ja asendatakse kalastamise kokkulepe, mis jõustus 16. septembril 2003. aastal.
Järgmises tabelis antakse ülevaade kalapüüki ja rahalist abi käsitlevatest sätetest.
Kalapüügivõimalused
2002
2006
Laevad
4 seinerit esimesel aastal
2 seinerit järgnevatel aastatel (alates teisest aastast võimalus saada seitse lisalitsentsi)
12 õngepüügilaeva
4 seinerit
12 triivõngejadaga püügilaeva
Alates teisest aastast võib seineritele antavate litsentside arvu suurendada
Aastane võrdlusalus
8400 tonni tuunikala esimesel aastal
6400 tonni järgnevatel aastatel
6400 tonni aastas
Finantsraamistik
Rahaline toetus
446 000 eurot esimesel aastal
Vähemalt 316 000 eurot järgnevatel aastatel
65 000 eurot iga täiendava seineri eest
416 000 eurot aastas (iga-aastane summa)
62 400 eurot aastas (erisumma)
Suunatud meetmed
100 000 eurot aastas
Uue partnerluslepingu peamine eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Ühenduse ja Kiribati Vabariigi vahel, et luua mõlema osapoole huvides partnerlusraamistik jätkusuutliku kalapüügi ja kalavarude vastutustundliku haldamise poliitika väljaarendamiseks Kiribati kalastusvööndis.
Artikli 3 kohaselt kohustuvad lepinguosalised edendama vastutustundlikku kalapüüki ja teevad koostööd antud valdkonna poliitika elluviimise tulemuste hindamiseks ning peavad poliitilist dialoogi vajalike reformide teemal.
Uue partnerluslepingu raames pööratakse erilist tähelepanu Kiribati kalanduspoliitika toetamisele.
Lepinguosalised teevad esmajärjekorras kindlaks ning määratlevad saavutatavad eesmärgid, kehtestavad nendest lähtuvalt iga- ja mitmeaastased kavad ning kriteeriumid, mis võimaldavad hinnata saavutatud tulemusi, et tagada selle valdkonna jätkusuutlik ja vastutustundlik majandamine.
Rahalise toetuse summaks on määratud 478 400 eurot aastas.
Sellest rahalisest toetusest 30 % eraldatakse esimesel aastal Kiribati valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames tehtud algatuste toetamiseks ja elluviimiseks.
Teisel aastal on eraldatava osa suurus 40% ja järgmistel aastatel 60%.
Rahalise toetuse esimese aasta osamakse tasutakse hiljemalt 30. juunil 2007. aastal ja järgmised hiljemalt 30. juunil 2008., 2009., 2010., 2011. ja 2012. aastal.
Kalapüügivõimaluste kohaselt on lubatud kalastada neljal seineril ja kaheteistkümnel triivõngejadaga püügilaevale, kusjuures eelmise lepingu kohaselt oli selline laevade arv lubatud ainult alates teisest aastast
KOM(2002)0692 , protokolli artikkel 1, detsember 2002. .
Ühenduse taotlusel ja sõltuvalt Palau lepingu osaliste juhtimisotsustest võidakse seinerite kalapüügilitsentside arvu suurendada.
Protokollis on võrdlusaluseks määratud 6 400 tonni tuunikala aastas.
Protokollis on samuti ette nähtud, et Kiribati poolt EÜ laevadele antavad kalapüügivõimalused peavad olema kooskõlas Vaikse ookeani kesk- ja lääneosas paiknevate riikide poolt Vaikse ookeani lääneosa seinnoodapüüki käsitleva Palau lepingu raames piirkondlikult vastu võetavate haldusalaste otsustega.
Lisaks sätestatakse, et EÜ püügikoormus Kiribati majandusvööndis peab olema kooskõlas asjakohaste tuunivarude hinnangutega, mis põhinevad teaduslikel kriteeriumidel, sealhulgas Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi poolt igal aastal tehtavad teaduslikud uuringud.
Partnerluslepinguga nähakse samuti ette majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö soodustamine kalanduse valdkonnas ja sellega seotud sektorites.
5.6.2007
arengukomisjon I ARVAMUS
kalanduskomisjonile
Ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta
( KOM(2007)0180 - C6-0128/2007 - 2007/0062(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Josep Borrell Fontelles
LÜHISELGITUS
Euroopa Liidu arengukoostöö poliitika ja ühine kalanduspoliitika peavad olema järjepidevad, üksteist täiendavad ja koordineeritud ning aitama üheskoos kaasa vaesuse vähendamisele asjaomastes riikides ning nende riikide jätkusuutlikule arengule.
EL on pühendunud 2002. aastal ÜRO tippkohtumisel Johannesburgis määratletud eesmärgile tagada kogu maailmas jätkusuutlik kalapüük, säilitades või taastades varusid nii, et oleks võimalik tagada maksimaalselt jätkusuutlik saagis.
EL on heaks kiitnud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi tegevusjuhendi, et edendada pikaajalist jätkusuutlikku kalapüüki ja kinnitada, et õigusega kalapüügile kaasneb kohustus teha seda vastutustundlikult ning tagades vee-elusressursside tõhus kaitse ja majandamine.
ELi kohalolek kaugetes püügipiirkondades on õiguspärane eesmärk, kuid ei tohi unustada, et lisaks nende riikide arendamisele, kellega kalanduslepingud on sõlmitud, tuleks kaitsta ka ELi kalanduse huve.
Seetõttu tunneb Euroopa Parlamendi arengukomisjon heameelt AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. juuni 2006. a. resolutsiooni üle "Kalandus ning selle sotsiaal- ja keskkonnaaspektid arengumaades", eriti kuna selles võetakse arvesse, et ELi ja AKV kalandushuvide kaitsmine tuleb kooskõlastada ühelt poolt kalavarude jätkusuutliku majandamisega majanduslikus, sotsiaalses ja keskkonnakaitse mõttes ning teiselt poolt kalandusest sõltuvate rannikualade elanike elatusvahenditega.
Lisaks rõhutab arengukomisjon AKV-ELi kalandusalases partnerluslepingus leiduvat viidet Cotonou lepingus sisalduvatele tähelepanekule; nõuab, et võetakse täielikult arvesse Cotonou lepingu artiklit 9 inimõiguste, demokraatlike põhimõtete, hea valitsemistava ja õigusriigi kohta ning väljendab heameelt seoses Euroopa Komisjoni talituste poolt antud tagatisega, et nad võtavad läbirääkimistel arengumaadega, sealhulgas AKVsse mitte kuuluvate arengumaadega, arvesse artikli 9 sisu.
Esildatud lepinguga tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse Euroopa Ühenduse ja Kiribati Vabariigi vaheline leping, mis jõustus 2003. aasta septembris.
Protokoll ja lisa on koostatud kuueks aastaks alates asjakohaste vastuvõtumenetluste lõpetamise kuupäevast.
Seejärel pikeneb see automaatselt kuue aasta kaupa.
Esildatud lepingu protokolliga antakse kalapüügivõimalused neljale Hispaania ja Prantsusmaa seinerile ning kaheteistkümnele Hispaania ja Portugali õngepüügilaevale, kellele väljastatakse kokku 16 luba.
Rahalise toetuse suuruseks on määratud 416 000 eurot aastas, mis vastab 6 400 tonni suurusele aastapüügile.
62 400 eurot aastas on ette nähtud Kiribati kalanduspoliitika valdkonnaga seotud algatuste toetamiseks ja rakendamiseks.
Euroopa Parlamendi arengukomisjon tunneb heameelt viite üle siseriiklikele algatustele ja loodab, et see võib hõlmata ka kala töötlemise ja turustamisega seotud kohalike infrastruktuuriprojektide rahastamist, võimaldades nõnda kohalikel elanikel väljuda elatuskalapüügi raamidest.
Euroopa Parlamendi arengukomisjon tunneb heameelt ka tõsiasja üle, et leping põhineb osaliselt kohaliku kalanduse hindamisel ning et see soodustab teaduslikku ja tehnilist koostööd kohalike ametiasutustega.
Ülalnimetatud AKV-ELi resolutsioonis ollakse seisukohal, et varude teaduslik hindamine peab olema kalapüügi eeltingimus ja varude iga-aastane hindamine peab olema edaspidiste püügilubade saamise tingimus.
Euroopa Parlamendi arengukomisjon ei toeta lepingu kohta vastu võetud menetlust, sest Euroopa Parlament oleks pidanud saama osa läbirääkimisvolitustest, mille nõukogu andis komisjonile.
Euroopa Parlamenti oleks tulnud läbirääkimiste käigust teavitada.
Parlamendiga konsulteeriti esildatud lepingu osas alles 2007. aasta aprillis, st üheksa ja pool kuud pärast lepingu algatamist, et see jõustuks 2006. aasta septembril.
Parlament peaks olema selle vastu ja nentima, et see ei ole vastuvõetav.
Komisjon ja nõukogu peavad jõudma kokkuleppele tingimuste osas, mis pakuksid võimalust parlamendiga tõeliselt konsulteerida.
Sellise tingimuse puudumisel peaks kalanduskomisjon juhtima Euroopa Parlamendi tähelepanu praegusele olukorrale, sealhulgas võimalusele hääletada praeguse menetluse alusel esitatud kalanduslepingute vastu.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Arengukomisjon palub vastutaval kalanduskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 2 a (uus)
(2 a) Ühenduse rahalist toetust tuleks kasutada kalapüügist elatuvate rannikualade elanike arengu edendamiseks ning väikeste kohalike kala külmutamis- ja töötlemisettevõtete rajamiseks.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta
Viited
KOM(2007)0180 - C6-0128/2007 - 2007/0062(CNS)
Vastutav komisjon
PECH
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
DEVE
24.5.2007
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Josep Borrell Fontelles
3.5.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
21.5.2007
Vastuvõtmise kuupäev
5.6.2007
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
25
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Margrete Auken, Josep Borrell Fontelles, Danutė Budreikaitė, Corina Creţu, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Fernando Fernández Martín, Filip Kaczmarek, Glenys Kinnock, Maria Martens, Luisa Morgantini, Miguel Portas, Toomas Savi, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca, Margrietus van den Berg, Johan Van Hecke, Luis Yañez-Barnuevo García
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Jan Jerzy Kułakowski, Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Pasqualina Napoletano, Anne Van Lancker, Ralf Walter
MENETLUS
Pealkiri
EÜ-Kiribati kalandusalane partnerlusleping
Viited
KOM(2007)0180 - C6-0128/2007 - 2007/0062(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
11.5.2007
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
PECH
24.5.2007
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
DEVE
24.5.2007
BUDG
24.5.2007
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
BUDG
23.5.2007
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Philippe Morillon
3.5.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
5.6.2007
Vastuvõtmise kuupäev
11.6.2007
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
16
2
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jim Allister, Alfonso Andria, Elspeth Attwooll, Iles Braghetto, Luis Manuel Capoulas Santos, David Casa, Paulo Casaca, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Emanuel Jardim Fernandes, Carmen Fraga Estévez, Alfred Gomolka, Pedro Guerreiro, Heinz Kindermann, Rosa Miguélez Ramos, Philippe Morillon, Joop Post, Luca Romagnoli, Struan Stevenson, Margie Sudre
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Jan Mulder, Carl Schlyter, Thomas Wise
