P6_TA(2008)0133
2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: ELi üldeelarve, III jagu - Komisjon
A6-0109/2008
1.
Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta otsus Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 – 2007/2037(DEC) ) ( SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarvet ELT L 78, 15.3.2006.
;
–
võttes arvesse Euroopa ühenduste 2006. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet – I köide ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 , SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 ) ELT C 274, 15.11.2007, lk 1.
;
–
võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta ( KOM(2007)0538 , KOM(2007)0537 ) ja komisjoni teenistuste töödokumenti "Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta – lisa" ( SEK(2007)1185 , SEK(2007)1186 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Poliitilised saavutused 2006. aastal" ( KOM(2007)0067 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Komisjoni 2006. aasta haldustegevuse koondaruanne" ( KOM(2007)0274 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseauditite kohta ( KOM(2007)0280 ) ning komisjoni teenistuste töödokumenti, mis kaasneb aruandega eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseaudite kohta ( SEK(2007)0708 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet "Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2005. aasta aruandele" ( KOM(2007)0118 );
–
võttes arvesse komisjoni 3. mail 2006. aastal vastu võetud rohelist raamatut "Euroopa läbipaistvuse algatus" ( KOM(2006)0194 );
–
võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 "ühtse auditi" mudeli kohta (ning ettepanekut ühenduse sisekontrolli raamistiku kohta) ELT C 107, 30.4.2004, lk 1.
;
–
võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta ( KOM(2005)0252 );
–
võttes arvesse komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2006)0009 ), komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale "Arenguaruanne komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks" ( KOM(2007)0086 ) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti ( SEK(2007)0311 );
–
võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete, riiklike avalduste ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta ELT C 216, 14.9.2007, lk 3.
;
–
võttes arvesse komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel ( KOM(2008)0097 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2008)0110 ) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti ( SEK(2008)0259 );
–
võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarve täitmise kohta 2006. eelarveaastal koos institutsioonide vastustega ELT C 273, 15.11.2007, lk 1.
ja kontrollikoja eriaruandeid;
–
võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ELT C 274, 15.11.2007, lk 130.
;
–
võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta soovitust (5842/2008 – C6-0082/2008 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).
eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi ( A6-0109/2008 ),
A.
arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 täidab komisjon eelarvet omal vastutusel, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid,
1.
annab heakskiidu komisjoni tegevusele Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisel;
2.
esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale, samuti liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele kontrolliasutustele ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).
2.
Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta otsus Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 – 2007/2037(DEC) ) ( SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarvet ELT L 78, 15.3.2006.
;
–
võttes arvesse Euroopa ühenduste 2006. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet – I köide ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 , SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 ) ELT C 274, 15.11.2007, lk 1.
;
–
võttes arvesse Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse 2006. aasta lõplikke raamatupidamisaruandeid ELT C 261, 31.10.2007, lk 32.
;
–
võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta ( KOM(2007)0538 , KOM(2007)0537 ) ja komisjoni teenistuste töödokumenti "Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta – lisa" ( SEK(2007)1185 , SEK(2007)1186 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Poliitilised saavutused 2006. aastal" ( KOM(2007)0067 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Komisjoni 2006. aasta haldustegevuse koondaruanne" ( KOM(2007)0274 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseauditite kohta ( KOM(2007)0280 ) ning komisjoni teenistuste töödokumenti, mis kaasneb aruandega eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseaudite kohta ( SEK(2007)0708 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet "Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2005. aasta aruandele" ( KOM(2007)0118 );
–
võttes arvesse komisjoni 3. mail 2006. aastal vastuvõetud rohelist raamatut "Euroopa läbipaistvuse algatus" ( KOM(2006)0194 );
–
võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 "ühtse auditi" mudeli kohta (ning ettepanekut ühenduse sisekontrolli raamistiku kohta) ELT C 107, 30.4.2004, lk 1.
;
–
võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta ( KOM(2005)0252 );
–
võttes arvesse komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2006)0009 ), komisjoni aruannete nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale "Arenguaruanne komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks" ( KOM(2007)0086 ) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti ( SEK(2007)0311 );
–
võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete, riiklike avalduste ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta ELT C 216, 14.9.2007, lk 3.
;
–
võttes arvesse komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel ( KOM(2008)0097 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2008)0110 ) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti ( SEK(2008)0259 );
–
võttes arvesse kontrollikoja aruannet Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse 2006. eelarveaasta lõplike raamatupidamisaruannete kohta koos täitevasutuse vastustega ELT C 309, 19.12.2007, lk 13.
;
–
võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ELT C 274, 15.11.2007, lk 130.
;
–
võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta soovitust (5855/2008 – C6-0083/2008 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).
eriti selle artiklit 55;
–
võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega sätestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.
eriti selle artikli 14 lõiget 3;
–
võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.
Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1821/2005 (ELT L 293, 9.11.2005, lk 10).
eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku;
–
võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsust 2005/56/EÜ, millega hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud ühenduse tegevuse juhtimiseks asutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri täitevasutus; ELT L 24, 27.1.2005, lk 35.
Otsust on muudetud otsusega 2007/114/EÜ (ELT L 49, 17.2.2007, lk 21).
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi ( A6-0109/2008 ),
A.
arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 täidab komisjon eelarvet omal vastutusel, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid;
1.
annab heakskiidu Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse direktori tegevusele täitevasutuse 2006. eelarveaasta eelarve täitmisel;
2.
esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on otsuse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon, lahutamatu osa;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos otsusega Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon, ning resolutsiooniga, mis on selle otsuse lahutamatu osa, Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse direktorile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).
3.
Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta otsus Aruka Energeetika Rakendusameti 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 – 2007/2037(DEC) ) ( SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarvet ELT L 78, 15.3.2006.
;
–
võttes arvesse Euroopa ühenduste 2006. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet – I köide ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 , SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 ) ELT C 274, 15.11.2007, lk 1.
;
–
võttes arvesse Aruka Energeetika Rakendusameti 2006. rahandusaasta lõplikku raamatupidamisaruannet ELT C 261, 31.10.2007, lk 29.
;
–
võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta ( KOM(2007)0538 , KOM(2007)0537 ) ja komisjoni teenistuste töödokumenti "Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta – lisa" ( SEK(2007)1185 , SEK(2007)1186 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Poliitilised saavutused 2006. aastal" ( KOM(2007)0067 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Komisjoni 2006. aasta haldustegevuse koondaruanne" ( KOM(2007)0274 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseauditite kohta ( KOM(2007)0280 ) ning komisjoni teenistuste töödokumenti, mis kaasneb aruandega eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseaudite kohta ( SEK(2007)0708 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet "Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2005. aasta aruandele" ( KOM(2007)0118 );
–
võttes arvesse komisjoni 3. mail 2006. aastal vastuvõetud rohelist raamatut "Euroopa läbipaistvuse algatus" ( KOM(2006)0194 );
–
võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 "ühtse auditi" mudeli kohta (ning ettepanekut ühenduse sisekontrolli raamistiku kohta) ELT C 107, 30.4.2004, lk 1.
;
–
võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta ( KOM(2005)0252 );
–
võttes arvesse komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2006)0009 ), komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale "Arenguaruanne komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks"( KOM(2007)0086 ) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti ( SEK(2007)0311 );
–
võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete, riiklike avalduste ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta ELT C 216, 14.9.2007, lk 3.
;
–
võttes arvesse komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel ( KOM(2008)0097 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2008)0110 ) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti ( SEK(2008)0259 );
–
võttes arvesse kontrollikoja aruannet Aruka Energeetika Rakendusameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega ELT C 309, 19.12.2007, lk 18.
;
–
võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ELT C 274, 15.11.2007, lk 130.
;
–
võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta soovitust (5855/2008 – C6-0083/2008 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).
eriti selle artiklit 55;
–
võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega sätestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.
eriti selle artikli 14 lõiget 3;
–
võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.
Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1821/2005 (ELT L 293, 9.11.2005, lk 10).
eriti selle artikli 66 esimest ja teist lõiku;
–
võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2003. aasta otsust 2004/20/EÜ, millega luuakse "Aruka energeetika rakendusasutus", mis korraldab ühenduse tegevust energeetika valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003; ELT L 5, 9.1.2004, lk 85.
Otsust on muudetud otsusega 2007/372/EÜ (ELT L 140, 1.6.2007, lk 52).
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi ( A6-0109/2008 ),
A.
arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 täidab komisjon eelarvet omal vastutusel, võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid;
1.
annab heakskiidu Aruka Energeetika Rakendusameti direktori tegevusele rakendusameti 2006. eelarveaasta eelarve täitmisel;
2.
esitab oma tähelepanekud resolutsioonis, mis on otsuse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon, lahutamatu osa;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos otsusega Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon, ning resolutsiooniga, mis on selle otsuse lahutamatu osa, Aruka Energeetika Rakendusameti direktorile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).
4.
Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta otsus Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmist puudutavate raamatupidamiskontode sulgemise kohta, III jagu – Komisjon ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 – 2007/2037(DEC) ) ( SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarvet ELT L 78, 15.3.2006.
;
–
võttes arvesse Euroopa ühenduste 2006. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet – I köide ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 , SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 ) ELT C 274, 15.11.2007, lk 1.
;
–
võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta ( KOM(2007)0538 , KOM(2007)0537 ) ja komisjoni teenistuste töödokumenti "Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta – lisa" ( SEK(2007)1185 , SEK(2007)1186 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Poliitilised saavutused 2006. aastal" ( KOM(2007)0067 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Komisjoni 2006. aasta haldustegevuse koondaruanne" ( KOM(2007)0274 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseauditite kohta ( KOM(2007)0280 ) ning komisjoni teenistuste töödokumenti, mis kaasneb aruandega eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseaudite kohta ( SEK(2007)0708 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet "Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2005. aasta aruandele" ( KOM(2007)0118 );
–
võttes arvesse komisjoni 3. mail 2006. aastal vastuvõetud rohelist raamatut "Euroopa läbipaistvuse algatus" ( KOM(2006)0194 );
–
võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 "ühtse auditi" mudeli kohta (ning ettepanekut ühenduse sisekontrolli raamistiku kohta) ELT C 107, 30.4.2004, lk 1.
;
–
võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta ( KOM(2005)0252 );
–
võttes arvesse komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2006)0009 ), komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale "Arenguaruanne komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks" ( KOM(2007)0086 ) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti ( SEK(2007)0311 );
–
võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete, riiklike avalduste ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta ELT C 216, 14.9.2007, lk 3.
;
–
võttes arvesse komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel ( KOM(2008)0097 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2008)0110 ) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti ( SEK(2008)0259 );
–
võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarve täitmise kohta 2006. eelarveaastal koos institutsioonide vastustega ELT C 273, 15.11.2007, lk 1.
ja kontrollikoja eriaruandeid;
–
võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ELT C 274, 15.11.2007, lk 130.
;
–
võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta soovitusi (5842/2008 – C6-0082/2008 ja 5855/2008 – C6-0083/2008 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).
eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;
–
võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega sätestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.
eriti selle artikli 14 lõikeid 2 ja 3;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi ( A6-0109/2008 ),
A.
arvestades, et EÜ asutamislepingu artikli 275 kohaselt vastutab raamatupidamisaruande koostamise eest komisjon,
1.
annab heakskiidu Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve raamatupidamiskontode sulgemisele;
2.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale ja Euroopa Investeerimispangale, samuti liikmesriikide riiklikele ja piirkondlikele kontrolliasutustele ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).
5.
Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on otsuse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon, lahutamatu osa ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 – 2007/2037(DEC) ) ( SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarvet ELT L 78, 15.3.2006.
;
–
võttes arvesse Euroopa ühenduste 2006. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet – I köide ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 , SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 ) ELT C 274, 15.11.2007, lk 1.
;
–
võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta ( KOM(2007)0538 , KOM(2007)0537 ) ja komisjoni teenistuste töödokumenti "Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta – lisa" ( SEK(2007)1185 , SEK(2007)1186 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Poliitilised saavutused 2006. aastal" ( KOM(2007)0067 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Komisjoni 2006. aasta haldustegevuse koondaruanne" ( KOM(2007)0274 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseauditite kohta ( KOM(2007)0280 ) ning komisjoni teenistuste töödokumenti, mis kaasneb aruandega eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseaudite kohta ( SEK(2007)0708 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet "Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2005. aasta aruandele" ( KOM(2007)0118 );
–
võttes arvesse komisjoni 3. mail 2006. aastal vastuvõetud rohelist raamatut "Euroopa läbipaistvuse algatus" ( KOM(2006)0194 );
–
võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 "ühtse auditi" mudeli kohta (ning ettepanekut ühenduse sisekontrolli raamistiku kohta) ELT C 107, 30.4.2004, lk 1.
;
–
võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta ( KOM(2005)0252 );
–
võttes arvesse komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2006)0009 ), komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale "Arenguaruanne komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks" ( KOM(2007)0086 ) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti ( SEK(2007)0311 );
–
võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete, riiklike avalduste ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta ELT C 216, 14.9.2007, lk 3.
;
–
võttes arvesse komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel ( KOM(2008)0097 );
–
võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2008)0110 ) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti ( SEK(2008)0259 );
–
võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarve täitmise kohta 2006. eelarveaastal koos institutsioonide vastustega ELT C 273, 15.11.2007, lk 1.
ja kontrollikoja eriaruandeid;
–
võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ELT C 274, 15.11.2007, lk 130.
;
–
võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta soovitusi (5842/2008 – C6-0082/2008 ja 5855/2008 – C6-0083/2008 ));
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).
eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi ( A6-0109/2008 ),
A.
arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 274 näeb ette, et ühenduse eelarve täitmise eest vastutab komisjon, kes teeb seda koostöös liikmesriikidega ning võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid;
B.
arvestades, et ELi poliitikate rakendamist iseloomustab ühenduse eelarve "ühine haldamine" komisjoni ja liikmesriikide poolt, mis tähendab, et 80 % ühenduse kulutustest haldavad liikmesriigid;
C.
arvestades, et Euroopa Parlament tegi oma 24. aprillil 2007. aasta resolutsioonis ELT L 187, 15.7.2008, lk 25.
2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ettepaneku, et iga liikmesriik peab suutma võtta vastutuse saadud ELi rahaliste vahendite haldamise eest kas siis ühtse riigi haldusdeklaratsiooni või mitme siseriikliku deklaratsiooni kaudu;
D.
arvestades, et Euroopa Parlament tegi oma resolutsioonides 2003. ja 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ettepaneku juurutada kiireloomulise vajaduse tõttu asjakohasel poliitilisel tasandil riiklikud deklaratsioonid, mis hõlmaksid kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid;
E.
arvestades, et kontrollikoda tunnistas 2006. eelarveaasta aruandes (punkt 0.10) riiklike avalduste ja kaasnevate iga-aastaste kokkuvõtete tähtsust, kuivõrd "kõigi nimetatud elementide nõuetekohase rakendamise korral on nende abil võimalik edendada täiustatumat ELi vahendite haldamist ja kontrolli liikmesriikides" ning teatavatel tingimustel "võib nimetatud elementidega lisaväärtust luua ja kontrollikojas neid kasutada, järgides rahvusvaheliste auditistandardite nõudeid";
F.
arvestades, et kontrollikoda rõhutab ka oma arvamuses nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete ja liikmesriikide riiklike avalduste kohta, et riiklikke avaldusi võib lugeda ELi vahendite kasutamise sisekontrolli uueks elemendiks ning kui nendes tuuakse välja tugevad ja nõrgad küljed, võiksid need edendada ELi vahendite kontrolli täiustamist valdkondades, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega;
G.
arvestades, et ELi finantshalduse parandamist peab toetama tihe järelevalve komisjoni ja liikmesriikide edusammude üle ning liikmesriigid peaksid võtma vastutuse ELi rahaliste vahendite haldamise eest, tagades ühtse sisekontrolli raamistiku loomise lõpuleviimise eesmärgiga saada positiivne kinnitav avaldus;
H.
arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
Kokkulepet on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).
punkti 44 ja finantsmääruse artikli 53b lõike 4 (mis käsitleb olemasolevate auditite ja avalduste kokkuvõtteid) rakendamine peaks aitama oluliselt parandada ühenduse eelarve haldamist;
I.
arvestades, et usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte, sealhulgas tõhusa sisekontrolli põhimõte kuulub finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtete hulka alates finantsmääruse muutmisest määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.
, nagu komisjon osutas oma tegevuskavas ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks;
J.
arvestades, et Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni töö üldiselt ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus konkreetselt on osa protsessist, mille eesmärk on muuta komisjon tervikuna, komisjoni üksikud liikmed ja kõik muud asjaomased osalejad, kellest kõige tähtsama osa moodustavad liikmesriigid, täielikult vastutavaks finantsjuhtimise eest ELis vastavalt EÜ asutamislepingule, misläbi luuakse otsuste tegemiseks tugevam alus;
K.
arvestades, et Euroopa Parlament arvestab järgmise eelarvemenetluse juures 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tulemusi ja soovitusi;
L.
arvestades, et nõukogu peaks aitama tugevdada reformialaseid pingutusi ning liikmesriikide vastutust kontrollikoja poolt tuvastatud probleemide lahendamise ja parema finantsjuhtimise tagamise eest Euroopa Liidus;
M.
arvestades, et 2006. aasta oli töötajate liikuvuse Euroopa aasta, mis suurendas teadlikkust liikuvusest tõelise Euroopa tööturu loomisel ning valmistas ette Euroopa aastat 2007 "Võrdsed võimalused kõigile";
PEAMISED JÄRELDUSED
1.
tervitab komisjoni edusamme ELi rahaliste vahendite tõhusama kasutamise ja üldise kontrollikeskkonna suunas, mida peegeldab kontrollikoja kinnitav avaldus; tunneb sellega seoses heameelt vigade finantsmõju puudutava kontrollikoja avalduse üle; kutsub kontrollikoda üles kohaldama seda tulevikus aastaaruande kõikide peatükkide suhtes;
2.
tervitab ühise põllumajanduspoliitika vahendite haldamises saavutatud olulist edu, eriti tänu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) toimimisele, ning tuletab Kreekale meelde kohustust rakendada IACSi vastavalt oma tegevuskavale;
3.
tervitab komisjoni võetud kohustust esitada Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile igakuiselt aruanne 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete rakendamise kohta, millega iga kuu esitleb üks komisjoni liige arenguid oma vastutusalas, mis hõlmab riiklikud avaldused ja iga-aastased kokkuvõtted, välistegevuse ja komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel täitmise;
Riikide haldusdeklaratsioonid
4.
tervitab komisjoni võetud kohustust poliitiliselt kindlalt toetada riikide algatusi, mis näevad ette riiklike kontrolliinstitutsioonide auditeeritud riiklike avalduste koostamise ja avaldamise, ning julgustada jätkuvalt liikmesriike, et nad järgiksid Taani, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi eeskuju; eeldab sellest tulenevalt, et komisjon lisab ülalviidatud ühtse sisekontrolli raamistiku loomist käsitleva tegevuskava läbivaatamise ja järelmeetmete käigus uue meetme riiklike haldusdeklaratsioonide edendamise kohta; ootab ühtlasi, et komisjon ja liikmesriigid tagavad selle, et riikide kokkuvõtted järgivad täiel määral institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 44 eesmärke ja vaimu;
5.
on seisukohal, et komisjon peab reageerima, et täita 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis esitatud olulisi nõudeid, kuid riiklike avalduste osas on olukord erinev, sest Euroopa Parlament palus komisjonil esitada nõukogule enne 2007. aasta lõppu ettepaneku kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid hõlmava riikliku avalduse kohta; väljendab kahetsust komisjoni vaikiva nõusoleku üle aktsepteerida liikmesriikide (välja arvatud Taani, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik) kollektiivset vastutustundetust seoses finantsjuhtimisega Euroopa Liidus;
6.
on seisukohal, et komisjon peab esitama täielikud ja usaldusväärsed arvandmed tagasimaksete kohta, näidates ära iga eelarverea ja aasta, millega tagasimaksed on seotud; mis tahes teistsugune esitamine muudab tõsise kontrolli võimatuks; on teadlik, et komisjon peab selle teabe suures osas saama liikmesriikide kaudu ja nende käest; juhib tähelepanu, et sel eesmärgil on Euroopa Parlament viimase kolme aasta jooksul teinud ettepanekuid viia sisse riikide haldusdeklaratsioonid, mis võimaldaksid komisjonil seda teavet esitada ja täita lünk läbipaistvuses;
Struktuurifondid
7.
tervitab ülalnimetatud tegevuskava (komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel) avaldamist vastuseks 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendi väljendatud murele; jälgib tähelepanelikult selle tegevusplaaniga seotud aruandlust, valmistudes ELi 2007. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks;
8.
tervitab komisjoni võetud kindlat kohustust tagada kõigi alusetult makstud summade sissenõudmine enne perioodi 2000–2006 lõpetamismenetluse lõpetamist;
9.
tervitab komisjoni võetud kohustust jõustada finantsmäärus täies mahus, eelkõige seoses iga-aastaste kokkuvõtetega; ootab, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti alati kõigist liikmesriikide suhtes võetud õiguslikest meetmetest ja sellest, kui liikmesriigid ei ole finantsmäärust järginud; tervitab sellega seoses põllumajandust ja struktuurifonde käsitlevate iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteedi kohta antud esialgseid hinnanguid; ootab huviga erinevate peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes sisalduvaid lõplikke hinnanguid;
10.
peab 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse suureks saavutuseks komisjoni võetud kohustust parandada kõik kontrollikoja aastaaruandes ära näidatud individuaalsed vead ja eelkõige kohustust teha 100 % ulatuses korrektiive kõigi hankemenetluse tõsise rikkumise juhtumite korral ning kohaldada ühtse määraga või ekstrapoleeritud finantskorrektsiooni, alati kui leitakse süsteemseid probleeme pakkumismenetluses;
11.
nõuab samas komisjonilt objektiivset, selget ja kõikehõlmavat teavet selle kohta, millised on komisjoni võimalused eeskirjade vastaselt makstud vahendite sissenõudmiseks;
12.
tervitab asjaolu, et 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsese tulemusena võttis komisjon lõpuks kohustuse kohaldada poliitikat, mis näeb ette kõigi maksete võimalikult kohese peatamise, kui süsteemis tuvastatakse tõsine viga;
13.
ootab huviga igas kvartalis esitatavaid aruandeid korrektsioonide ja sissenõudmiste kohta, mida kontrollib kontrollikoda, samuti süsteemi ja aruandlusskeemi loomist, mis võimaldaks siduda hiljem sisse nõutud vahendid aastaga, mil need vahendid tegelikult eraldati; väljendab lootust, et see annab Euroopa Parlamendile esmakordselt ja õigeaegselt enne 2007. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust hea ülevaate hetkeolukorrast selles valdkonnas; on arvamusel, et komisjon peaks esitama tulemustabeli ja oma ülalnimetatud tegevuskava täitmise lõppkuupäeva, et tugevdada komisjoni järelevalverolli struktuurimeetmete ühisel juhtimisel;
14.
tuletab komisjonile meelde 25. veebruaril 2008. aastal toimunud Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni erakorralisel kuulamisel endale võetud kohustusi:
a)
seoses ülalnimetatud tegevuskava (komisjoni järelevalverolli tugevdamine struktuurimeetmete ühisel juhtimisel) rakendamisega tõhustada auditeid, teha otsuseid maksete peatamise ja korrektsioonimenetluste kohta, kui see on vajalik, ja neid kohaldada, samuti parandada sissenõudmisi, ühtlasi ootab Euroopa Parlament tegevuskava rakendamise kohta igas kvartalis aruannet;
b)
töötada tihedas koostöös kontrollikojaga välja uus aruandlusskeem finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste jaoks ning esitada selle uue skeemi väljatöötamiseks ja rakendamiseks üksikasjalik ajakava;
c)
esitada tegevuskava, milles kirjeldatakse üksikasjalikult, milliste meetmete rakendamine aitab vältida suurte vigade tegemist;
15.
toetab komisjoni seisukohta, et rikkumiste tuvastamisel võetakse parandusmeetmeid, muu hulgas peatatakse maksed ja nõutakse sisse eeskirjade vastaselt või valesti tehtud maksed, ning komisjon esitab Euroopa Parlamendile vähemalt kaks korda aastas aruande selles osas võetavate meetmete kohta;
Välistegevus
16.
on seisukohal, et 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järel teadvustab komisjon järjest enam läbipaistvuse, nähtavuse ja poliitiliste juhiste tähtsust kõigi välistegevuse valdkonnas kasutatavate ELi rahaliste vahendite osas, olenemata sellest, kas neid haldab komisjon, haldamine on detsentraliseeritud või toimub see rahvusvaheliste sihtfondide kaudu;
17.
tervitab ÜRO Iraagi esindaja võetud kohustust parandada komisjoni teavitamist reaalajas ja arvab, et 13 kuud kestnud hoolikas uurimine ELi rahaliste vahendite kasutamise osas rahvusvaheliste sihtfondide kaudu on aidanud tõsta teadlikkust selles osas, kui vajalik on aruandekohustus seoses ELi maksumaksjate raha kasutamisega; palub, et komisjon teeks Euroopa Parlamendiga tihedat koostööd Euroopa Ühenduse ja ÜRO vahelise finants- ja haldusraamistiku lepingu läbivaatamisel;
18.
tervitab asjaolu, et komisjon lisas finants- ja haldusraamistiku lepingu alusel toimunud kontrollkülastusi puudutava teabe, samuti asjaomased järeldused iga-aastasesse tegevusaruandesse, mille pädevad peadirektorid allkirjastasid 2008. aasta märtsi lõpus, ja see võimaldab Euroopa Parlamendil arvestada seda teavet käesoleva raporti hääletamisel;
19.
võtab vastu komisjoni ettepaneku arutada valitsusvälise organisatsiooni määretlemist siis, kui kontrollikoja praegu toimuva valitsusväliseid organisatsioone puudutava auditi tulemused on kättesaadavad;
20.
palub komisjonil:
a)
esitada Euroopa Parlamendile korrapäraselt teavet mitut abiandjat hõlmavate sihtfondide rahastamise kohta ELi vahenditest, tehes seda nii omaalgatuslikult kui ka Euroopa Parlamendi nõudmisel;
b)
esitada ettepanekuid meetmete võtmiseks, mis aitaksid muuta ELi vahendid rohkem nähtavaks teiste organisatsioonide kaudu välisabi andmisel;
c)
esitada ettepanekuid meetmete võtmiseks, mis võimaldavad ELi audiitoritele (kontrollikojale, komisjonile või erasektori audiitorfirmadele) paremat juurdepääsu ühisel juhtimisel (eriti ühisel juhtimisel ÜROga) teostatavate projektide auditite läbiviimiseks;
21.
tervitab komisjoni võetud kohustust anda Euroopa Parlamendile edaspidigi teavet rahaliste vahendite saajate kohta, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 30 lõikes 3, samuti suurendada veelgi poliitilist juhtimist, nähtavust ja kontrolli nende vahendite üle, eriti rahvusvaheliste sihtfondide kaudu hallatavate vahendite üle;
22.
nõuab tungivalt avalikkuse juurdepääsu teabele komisjoniga koostööd tegevate ekspert- ja töörühmade iga liikme kohta ning ELilt toetuse saajate täielikku avalikustamist;
HORISONTAALSED KÜSIMUSED
Kinnitav avaldus
Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus
23.
märgib rahuldustundega kontrollikoja positiivset järeldusotsust lõpliku raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ning kontrollikoja avaldust, et arvesse võtmata mõningaid tähelepanekuid, annab lõplik raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes küsimustes tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast ning tehingutest ja rahavoogudest 31. detsembri 2006. aasta seisuga vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele (kinnitava avalduse 1. peatüki punktid VII–IX);
24.
väljendab siiski muret kontrollikoja tähelepanekute pärast seoses auditi käigus leitud vigadega raamatupidamissüsteemis arvetena või kuluaruannetena ja eelmaksetena kirjendatud summades, mille tagajärjel näidatakse võlgnevusi ligikaudu 201 miljoni euro võrra suuremana ning pika- ja lühiajaliste eelmaksete kogusummat ligikaudu 656 miljoni euro võrra suuremana; tunneb eriti kahetsust puuduste pärast teatud peadirektoraatide raamatupidamissüsteemides, mis seavad ikka veel ohtu finantsteabe kvaliteedi (eriti eelarve pikkuse üle otsustamise ja töötajate hüvitiste osas) ja mille tagajärjeks on mitmed parandused pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist;
25.
taunib tõsiasja, et finantsdokumendid ei ole eelarvekontrollikomisjoni liikmetele kättesaadavad kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes;
26.
märgib, et komisjoni peaarvepidaja ei saanud anda kinnitust koostöötalituse EuropeAid, hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning välissuhete peadirektoraadi kohalike süsteemide kohta 2006. eelarveaasta osas;
27.
tuletab komisjonile meelde kohustust, mis on sätestatud tema aastaaruandes eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta esitada eelarvepädevatele institutsioonidele eelrahastamise haldamise kuue kuu aruanded vastavalt Euroopa Parlamendi poolt 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis toodud nõudmisele, ning kahetseb sügavalt, et seda aruannet ei ole veel esitatud;
Alustehingute seaduslikkus
28.
märgib rahuldustundega, et kontrollikoda on seisukohal, et valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme rakendatakse selliselt, et see tagab asjakohase riskide haldamise, ei sisalda tehingud üldiselt olulisi vigu;
29.
taunib siiski seda, et väga olulistes ühenduse kulutuste valdkondades, nagu struktuurimeetmed, sisepoliitika ja välistegevus, on maksetes ikka veel väga olulisi vigu rakendusorganisatsioonide tasandil;
30.
väljendab sügavaimat muret asjaolu pärast, et kontrollikoda leiab jätkuvalt puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimises ning peadirektoraatide avaldustega antud kinnituse osas tehtud asjakohastes reservatsioonides, täpsemalt mis puudutab raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ning tuletab liikmesriikidele ja komisjonile meelde nende vastavaid kohustusi sellega seoses;
Kinnitava avaldusega seotud teave ja raamistik
31.
tervitab kontrollikoja tehtud tööd kinnitava avalduse selguse edasisel parandamisel tegurite osas, mis aitavad kaasa kontrollisüsteemide aasta-aastalt tulemuslikumaks ja tõhusamaks muutmisele igas sektoris, ning kutsub kontrollikoda üles Euroopa Parlamenti regulaarselt teavitama;
32.
väljendab kahetsust õiguspärasusega seotud selgusetuse pärast ning mõju pärast, mida meediale vältimatult avaldab kontrollikoja teade, et vastavalt abikõlblikkuse eeskirjadele on ELi vahendeid saanud teatud abisaajad (raudtee-ettevõtted, ratsa/hobusekasvatusklubid, golfi/vaba aja klubid ja linnavalitsused); juhib tähelepanu, et õiguslikust seisukohast on tegemist aruteluga abikõlblikkuse eeskirjade üle; rõhutab, et Euroopa Parlament on kontrollikoda minevikus toetanud ja teeb seda ka edasipidi, kui kontrollikoja eriaruannetes käsitletakse tõhusust ja tulemuslikkust;
33.
rõhutab veel kord, et kontrollikoda tegi riiklike auditeerimisasutuste kättesaadavate auditite ja aruannete kasutamise oma uue metoodika lahutamatuks osaks; palub kontrollikojal Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile teatada, kuidas ta seda teavet kasutab, ning esitada oma arvamus aastaaruande koostamise käigus riiklikelt auditeerimisasutustelt saadud teabe kasulikkuse kohta;
34.
tervitab kontrollikoja aastaaruande teatud osade (nt struktuurimeetmeid käsitleva osa) kvaliteeti, mis võimaldab kõigil asjaomastel osapooltel teha kindlaks probleemid ja koondada oma pingutused vajalike paranduste tegemisele;
Eelarve haldamine
35.
võtab teadmiseks komisjoni talituste 2006. aastal tehtud pingutused, et tagada nii uute eelmaksete registreerimise kui ka uute avatud arvete ja kuluaruannete ning eelarveaasta pikkuse määramise täielikkus ja õigsus;
36.
märgib, et struktuurifondide jaoks oli 2006. aasta programmitöö perioodi 2000–2006 viimane aasta, mille lõpuks tuli võtta kõik selle perioodi kulukohustused;
37.
tunneb muret, et 2006. aasta lõpus täitmata eelarvelised kulukohustused vastavad finantsperspektiivi 2000–2006 osas tehtavate ülejäänud maksete kogusummale, mis moodustab 28 % kogu perioodi asjakohaste finantsperspektiivi rubriikide kogusummast;
38.
väljendab kahetsust, et struktuurimeetmete ja Ühtekuuluvusfondiga seotud täitmata eelarvelised kulukohustused (kasutamata kulukohustused, mis kantakse üle, et kasutada neid tulevatel aastatel peamiselt mitmeaastaste programmide raames) suurenesid 2006. aastal 12,6 miljardi euro võrra (10,6 %) 131,6 miljardi euroni;
39.
on mures, et n+2 reeglist tulenev surve kulutustele võib ohustada struktuuriprogrammide ja -projektide lõpetamise menetluste nõuetekohast järgimist; juhib tähelepanu, et juba 2007. aastal on struktuurifondidega seotud maksed võrreldes 2006. aastaga suurenenud 50 % võrra; rõhutab, et komisjon peaks tagama tõhusa lõpetamismenetluse, ja tõstab esile liikmesriikide olulist rolli selles menetluses;
40.
tunneb samuti kahetsust, et Ühtekuuluvusfondi, ERFi ja ESFi kasutusmäär oli oodatust väiksem uutes liikmesriikides, mis oli seotud nende liikmesriikide raskustega kulutuste tegemisel; palub komisjonil anda üksikasjalikum selgitus struktuurimeetmete riiklikult prognoositust väiksema kasutusmäära kohta;
Riikide haldusdeklaratsioonid ja institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 44
41.
tuletab meelde kiireloomulist vajadust võtta asjakohasel poliitilisel tasandil kiiresti kasutusele riiklikud avaldused, mis hõlmaksid kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid, nagu Euroopa Parlament oma resolutsioonides 2003., 2004. ja 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonides nõudis;
42.
tuletab meelde, et Euroopa Parlament palus komisjonil 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis esitada nõukogule enne 2007. aasta lõppu ettepanek riikide haldusdeklaratsiooni kohta, mis hõlmab kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid ja põhineb kulude haldamisega tegelevate eri struktuuriüksuste deklaratsioonidel; lükkab tagasi vastuse, mille komisjon andis oma 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruande lisas, mille kohaselt ei võta komisjon soovitatud meetmeid, kuna arvestades erinevaid valitsusstruktuure ja ühiselt hallatavate ELi vahendite erinevaid haldamise struktuure 27 liikmesriigis ei annaks ühe standarddeklaratsiooni väljatöötamine olulist kasu, kuid et komisjon jätkab siiski liikmesriikide valitsuste poolt tehtud algatuste toetamist; on seisukohal, et see vastus on äärmiselt ebarahuldav, arvestades seda, et enam kui 80 % Euroopa Liidu üldeelarvest kuulub nn ühise haldamise alla, ning eriti struktuurifondide praeguse olukorra valguses, nagu seda on kirjeldatud kontrollikoja aastaaruandes;
43.
toetab tugevalt mõne liikmesriigi (Taani, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik) algatust võtta vastu ühenduse vahendite haldamist puudutav riiklik avaldus ning väljendab muret asjaolu pärast, et nendele algatustele vaatamata on enamik ülejäänud liikmesriikidest selle juurutamise vastu; nõuab tungivalt, et komisjon tooks välja eelised komisjoni ja nende liikmesriikide vahelistes kontrollisuhetes, kes on selle algatuse kasutusele võtnud; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile korrapäraselt aru selles osas tehtud edusammudest;
44.
võtab teadmiseks enamiku liikmesriikide saadetud esimesed iga-aastased kokkuvõtted ja palub komisjonil algatada rikkumismenetlused nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole oma kohustusi täitnud; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament peab neid iga-aastaseid kokkuvõtteid esimeseks sammuks riikide haldusdeklaratsioonide suunas; palub komisjonil koostada enne 2009. aasta eelarve esimest lugemist dokumendi, milles analüüsitakse iga liikmesriigi puhul ühenduse vahendite kasutamise siseriiklike haldus- ja kontrollisüsteemide nõrku ja tugevaid külgi ning läbiviidud auditite tulemusi, ning esitada see dokument Euroopa Parlamendile ja nõukogule; samuti palub komisjonil anda aru iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteedi kohta ja tagada protsessile lisandväärtus, näiteks ühiste probleemide, võimalike lahenduste ja parimate tavade kindlakstegemise teel;
45.
võtab siiski teadmiseks kontrollikoja kriitilise avalduse riikide auditeerimistöö kohta, et "kui välisaudiitor soovib aluseks võtta või kasutada teiste arvamust või tööd, peab ta hankima otseseid tõendeid, et see töö rajaneb kindlal alusel"; peab seetõttu kontaktkomitee töörühma vastutavaks "spetsiaalselt ELi ala jaoks kohandatud ühiste auditistandardite ja võrreldavate auditikriteeriumite väljatöötamise" eest ning nõuab, et komisjon ergutaks kõiki liikmesriike selles töös osalema;
Valitsemistava
46.
tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi varasemat kriitikat, et alus, millele komisjon tugineb oma koondaruandega poliitilist vastutust võttes, ei ole kuigi tugev, arvestades seda, et komisjonil puudub täielik ülevaade 80 % ühiselt hallatavate vahendite kohta ning iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteet on kõikuv; juhib tähelepanu sellele, et ülevaate puudumisel on kaks põhjust: ühelt poolt komisjonipoolne ebapiisav kontroll ja järelevalve ning teiselt poolt konkreetsete lahenduste ja aruandekohustuse puudumine liikmesriikide tasandil;
47.
peab kahetsusväärseks, et komisjon aktsepteerib vaikimisi enamiku liikmesriikide kollektiivset vastutustundetust Euroopa Liidu finantsjuhtimise suhtes; tervitab ja toetab mõne liikmesriigi sellekohaseid algatusi ning kutsub teisi liikmesriike üles samuti toimima;
48.
märgib, et eelarvet täidavad komisjon ja tema liikmed ning mitte peadirektorid, kes on eelarvevahendite volitatud käsutajad, ning tunneb seetõttu kahetsust, et peadirektorite suurendatud vastutusega ei ole kaasnenud komisjoni liikmete otsese (ja mitte ainult poliitilise) vastutuse kinnitamine; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, kuidas seda EÜ asutamislepingu artikliga 274 vastuolus olevat olukorda parandada;
49.
tervitab kontrollikoja põhjalikku analüüsi komisjoni sisekontrollisüsteemi kohta (aastaaruande 2. peatükk); julgustab kontrollikoda seda positiivset arengut jätkama ja lisama analüüsi komisjoni liikmete tegevuse või tegevusetuse kohta, selleks et olukorda parandada;
50.
tuletab meelde, et valitsemistava puhul on küsimus raamatupidamise ja kontrolliga tegeleva personali staatuses juhtimistasandi suhtes, nendele tegevusvolituste andmises ning nende oskustes ja koolituses;
51.
nõuab, et eelarve peadirektoraadi peadirektor esitaks sisekontrollisüsteemide kvaliteedi ja tõhususe kohta ametliku arvamuse;
52.
nõuab, et peasekretär teeks peadirektorite esitatud avalduste kvaliteedi kohta ametliku kinnitava avalduse;
53.
nõuab, et komisjoni siseaudiitor hindaks peasekretäri kinnitavat avaldust järeldusotsuse vormis;
54.
tuletab meelde otstarbeka aruandeahela – eri peadirektoraatide sama valdkonna spetsialistide rühmade (näiteks infotehnoloogia, sisekontrolli ja siseauditi töötajad ning raamatupidajad) avatud suhtlemise – tähtsust sellises tornorganisatsioonis nagu komisjon; tunneb kahetsust väga väheste pingutuste pärast seda tüüpi valitsemisvahendi juurutamisel; kutsub komisjoni üles tagama kohustuslike otstarbekate aruandeahelate juurutamine võimalikult kiiresti ning andma selle kohta Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile aru mitte hiljem kui 2008. aasta septembris;
55.
kutsub komisjoni üles edutama peaarvepidajat samale ametiastmele mis teised peaarvepidajad;
56.
kutsub komisjoni üles muutma auditi järelevalvekomitee koosseisu selliselt, et välisliikmete arv oleks võrdne komisjoni liikmete arvuga; samuti palub komisjonil nimetada üks auditi järelevalvekomitee välisliikmetest selle esimeheks;
57.
eeldab, et komisjon teeb kogu komisjoni puudutava iga-aastase institutsioonilise kinnitava avalduse, mille komisjoni president esitab Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile;
Komisjoni sisekontrollisüsteem
Ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava
58.
tervitab komisjoni sisekontrollisüsteemi arengus saavutatud üldisi edusamme;
59.
ei nõustu komisjoni avaldusega ülalnimetatud 2008. aasta arenguaruandes tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks, mille kohaselt on meetmed 1, 3, 3N, 5, 8, ja 13 lõpule viidud; juhib tähelepanu sellele, et seni ei ole Euroopa Parlamendile teada tõendavaid dokumente või avaldusi, mis sellist avaldust õigustaksid; on seetõttu sunnitud tõsiselt kahtlema, kas need meetmed on kehtestatud, rääkimata sellest, kas neid on rakendatud või kas neil on olnud mõju edasiminekule nimetatud tegevuskava rakendamisel;
60.
tervitab siiski komisjoni poolaasta tulemustabelit eespool nimetatud tegevuskava rakendamise kohta;
61.
rõhutab, et seoses meetmete 1, 3, 3N, 5, 10, 10N, 11, 11N, 13 ja 15 rakendamisega sõltub komisjon ka koostööst liikmesriikidega; rõhutab, et Euroopa Parlament toetab täielikult neid meetmeid, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon kasutaks kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid nende võimalikult kiireks rakendamiseks;
62.
eeldab, et 2007. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eesmärgil jõuab vastav tulemustabel Euroopa Parlamenti enne 1. jaanuari 2009;
Tegevuskulude ja ELi vahendite kontrollisüsteemi maksumuse vahelise tasakaalu analüüs
63.
tunneb sügavat kahetsust, et Euroopa Parlament ei ole siiani saanud mingit teavet ELi vahendite kontrollisüsteemi kulude ja tulude analüüsi kohta, nagu Euroopa Parlament nõudis 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis;
Koondaruanne
64.
peab vastuvõetamatuks, et komisjon taandab kontrollikoja auditi tulemused, mis põhinevad laialdaselt heakskiidetud rahvusvahelistel auditeerimisstandarditel, erinevustele arvamustes veatüüpide ja vigade mõju kohta ning süsteemi puudujääkide hindamises, samuti osaliselt erinevatele arusaamadele finantskorrektsioonimehhanismide toimimisest (lk 3 esimene lõik);
65.
on arvamusel, et kõik reservatsioonid, mis puudutavad kindluse puudumist ühenduse kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse osas, peaksid kajastuma iga-aastastes tegevusaruannetes ning koondaruandes; peab seetõttu väga üllatavaks, et kolm peadirektorit otsustasid lisada Interregi juhtimise ja kontrolli kohta reservatsiooni alles 2006. aastal , kuigi see tehti nende väidete kohaselt juba mitu aastat tagasi (lk 4 viimane lõik);
66.
on mures siseaudiitori esimeses ülevaatlikus aruandes tehtud avalduste pärast, mis näitavad, et hoolimata teatavast edust on pool olulistest ja väga tähtsatest soovitustest jäänud enne kehtestatud tähtaegu rakendamata (lk 9 esimene lõik); palub komisjonil panna rohkem rõhku nende soovituste rakendamisele;
Poliitiline vastutus ja komisjoni haldusvastutus
Iga-aastased tegevusaruanded
67.
märgib kahetsusega, et kontrollikoja andmetel: "[…] olulise osa ELi eelarvest tehtud kulutuste seaduslikkust ja korrektsust hindavad peadirektorid positiivsemalt kui kontrollikoja audit" (aastaaruande punkt 2.13);
68.
tunneb kahetsust, et kontrollikoda rõhutab oma aastaaruandes taas, et mõned aasta tegevusaruanded ei sisalda endiselt kinnitavaks avalduseks piisavat tõendusmaterjali (aastaaruande punktid 2.14–2.18);
69.
väljendab rahulolu, et kokkuvõtvas aruandes rõhutati, et "alati, kui Euroopa Kontrollikoja ja peadirektori arvamused lahknevad, peab peadirektor seda oma järgmise aasta tegevusaruandes selgitama" (punkt 2), ning loodab, et olukorra paranemist on näha 2007. aasta tegevusaruandes ja edaspidi;
70.
palub komisjonil täiustada iga-aastaseid tegevusaruandeid reservatsioonide tegemiseks ühiste kriteeriumite kindlaksmääramise teel ning nende tugevama formaliseerimise teel, et võimaldada paremini võrrelda eri peadirektoraatide iga-aastaseid tegevusaruandeid omavahel ja aja jooksul; palub komisjonil võtta arvesse tähelepanekuid, mis kontrollikoda tegi iga-aastaste tegevusaruannete kohta, ning täiustada aruandeid kontrollikojaga tihedalt konsulteerides;
Läbipaistvus ja eetika
71.
tervitab "Euroopa läbipaistvuse algatuse rohelise raamatu järelmeetmed" ( KOM(2007)0127 ) avaldamist, milles komisjon väidab kooskõlas finantsmääruse artikli 30 lõikega 3, et teave ELi vahendite saajate kohta on avalikult kättesaadav alates 2008. aastast (punkt 2.3.2), ning teatab, et 2008. aasta kevadel luuakse huvide esindajate (lobistide) jaoks uus register;
72.
on teadlik nii lobistide vabatahtliku kui kohustusliku registreerimise poolt rääkivatest argumentidest; võtab teadmiseks komisjoni otsuse alustada vabatahtliku registriga ja hinnata süsteemi ühe aasta pärast; on teadlik Lissaboni lepingus ette nähtud kohustusliku registri õiguslikust alusest; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi praegune register on juba kohustuslik ja võimalik ühine register oleks tegelikult kohustuslik, kuna registreerimine on mõlemal juhul Euroopa Parlamendi valdustesse pääsemise eeltingimus;
73.
tuletab meelde vajadust komisjoni liikmete uue käitumisjuhendi järele, et parandada ja määratleda täpsemalt nende individuaalset ja kollektiivset poliitilist vastutust ning aruandekohustust oma otsuste eest ning poliitika elluviimise eest oma teenistustes;
74.
nõuab, et komisjon võtaks vastutuse ELi vahendite saajate kohta esitatud andmete terviklikkuse, otsitavuse ja võrreldavuse tagamise eest, ning tuletab meelde komisjoni kirjalikku vastust Euroopa Parlamendile, mis sisaldab kavatsust koos liikmesriikidega lõplikult välja töötada ja saavutada kokkulepe sellist teavet puudutavad ühised standardid enne 2008. aasta aprilli;
75.
tuletab meelde 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsiooni lõikes 85 ära toodud tähelepanekut, milles Euroopa Parlament nõudis lihtsa juurdepääsu võimaldamist teabele selle kohta, kes ekspertrühmadesse kuuluvad ja millised on nende ülesanded, ning lõikes 86 esitatud tähelepanekut, millega Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles avaldama nendesse rühmadesse kuuluvate isikute nimed ning erinõunike nimed, kelle on ametisse võtnud konkreetsed komisjoni liikmed, peadirektorid või kabinetid; palub avalikustada komisjoni töörühmades tegutsevate kõikide ekspertide ja nõustajate nimed;
76.
tuletab meelde eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava komisjoni liikme poolt 21. jaanuari 2008. aasta kuulamisel eelarvekomisjonile antud vastuseid, mille kohaselt ekspertrühmade registrid sisaldavad kõiki selliseid rühmi, sealhulgas teavet komiteemenetluse komiteede liikmete, üksikekspertide, ühisüksuste ja sotsiaalse dialoogi komiteede kohta;
77.
tuletab ka meelde 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsiooni lõikes 76 ära toodud taotlust "lisada volinike käitumisjuhendisse vajalikud eetikanormid ja peamised juhtmõtted, mida volinikud peavad oma talituse töö korraldamisel, eelkõige kaastöötajate nimetamisel järgima, eriti oma kabineti raames";
78.
tunneb kahetsust komisjoni vastuse pärast, mille komisjon esitas oma ülalnimetatud 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta koostatud aruande lisas (lehekülg 18), et neid eeskirju veel ei ole, ning nõuab tungivalt komisjonilt nende vastuvõtmist;
79.
tuletab meelde täieliku läbipaistvuse ja avalikustamise tähtsust seoses komisjoni liikmete kabinettide nende töötajatega, keda ei ole võetud tööle vastavalt personalieeskirjadele;
VALDKONDLIKUD KÜSIMUSED
Tulud
80.
tervitab asjaolu, et kontrollikoja hinnangul on tollijärelevalvesüsteemid kõikides olulistes aspektides rahuldavad, traditsiooniliste omavahendite raamatupidamisaruanded usaldusväärsed ning raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud seaduslikud ja korrektsed, kuigi jätkuvalt esineb mõningaid puudusi;
81.
tervitab samuti asjaolu, et kontrollikoja arvates oli komisjon käibemaksu- ja RKT omavahendid õigesti arvutanud, kogunud ja ühenduse raamatupidamisaruannetesse kirjendanud;
82.
võtab käibemaksuvahendite osas rahuloluga teadmiseks, et komisjon säilitas oma kontrollide sageduse ja kvaliteedi; on siiski mures täitmata reservatsioonide arvu pärast ning kutsub seetõttu komisjoni üles jätkama koostöös liikmesriikidega jõupingutusi, et tagada reservatsioonide tühistamine mõistliku tähtaja jooksul;
83.
palub komisjonil Euroopa Parlamendile teatada, milliseid meetmeid ta kavatseb võtta nende liikmesriikide suhtes, millel on jätkuvad reservatsioonid;
Ühine põllumajanduspoliitika
84.
tervitab üldist paranemist ühise põllumajanduspoliitika kulutuste osas 2006. aastal ja kontrollikoja avaldust, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS), mis on pindalatoetuste, loomapidamistoetuste ja uue ühtse pindalatoetuse kava põhiline kontrollivahend, on õigel kohaldamisel tõhus eeskirju eiravate kulutuste riski vähendamise süsteem;
85.
hindab komisjoni pingutusi laiendada IACSi kohaldamist ja eeldab, et komisjon tagab kooskõlas Euroopa Parlamendile esitatud kavade ja vastustega, et IACSiga kaetud põllumajanduskulude protsent on 2010. aastaks vähemalt 89 % ja 2013. aastaks vähemalt 91,3 %;
86.
avaldab kahetsust kontrollikoja järelduse üle, et ühise põllumajanduspoliitika kulutusi mõjutasid endiselt oluliselt vead ja ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel teostatavaid kontrolle ei ole mõnes liikmesriigis tõhusalt jõustatud või need ei ole täielikult usaldusväärsed, mistõttu nõuab tungivalt, et komisjon kontrolliks liikmesriikides üle, kas ühine põllumajanduspoliitika on kõikides EL-15 liikmeriikides täielikult rakendatud ja et kõrvaldataks EL-10 liikmesriikides tuvastatud puudused;
87.
avaldab kahetsust asjaolu üle, et kontrollikoda tuvastab jätkuvalt Kreekas probleeme ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi kohaldamisel; toetab täielikult komisjoni kavatsust (nagu ta teatas Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile) tagada olemasolevate õigusaktide range kohaldamine maksete peatamise valdkonnas, kui Kreeka valitsus ei lahenda praeguseid probleeme kehtestatud tähtajaks;
88.
kahetseb asjaolu, et maaelu arendamise osas on põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud suur oht teha vigu, kuna põllumajandustootjad ei vasta sageli keerulistele abikõlblikkustingimustele; on seisukohal, et komisjon peaks kaaluma taoliste meetmete abikõlblikkustingimuste asjakohasust ja uurima nimetatud tingimuste võimalikku lihtsustamist;
89.
märgib, et komisjon mainis võimalikku vajadust kohaldada erinevat lubatava riski taset põllumajanduse keskkonnaaspektide valdkonnas, et saavutada õige tasakaal keskkonna parendamise ja kaitsmise ning kohaldatavate meetmete kontrollimise kulude vahel; nõuab siiski, et tagataks ühenduse kulutuste õige kasutusotstarve ja piisav kontroll ning kutsub komisjoni üles põhjalikult uurima ja hindama põllumajanduse keskkonnameetmete valdkonna võimalikke kulusid ja tulusid, samuti seost teiste kulutusvaldkondadega, ning esitama selle analüüsi nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale minimaalse alusena, mille põhjal arutada komisjoni poolt vajalikuks peetud reformi;
90.
märgib, et kuna uues raamatupidamisarvestuse heakskiitmise ja kontrollimise menetluses võetakse arvesse rikkumisi, millega seoses välja makstud summade sissenõudmist peavad liikmesriigid lootusetuks, ja need kulud kannab ühendus liikmesriikide esitatud teabe alusel, peab komisjon nüüd viima läbi põhjaliku järelkontrolli tagamaks, et võlgnevused on õiged ning need kantakse ühenduse eelarvesse nõuetekohaselt;
91.
tuletab ka meelde, et finantskorrektsioonide kulud kannavad põhjendamatult toetust saanud abisaajate asemel liikmesriigid, tavaliselt maksumaksjad;
92.
märgib, et ühtse otsemaksete kava kontrollimisel (esimest korda 2006. aastal) ei määratlenud komisjon kontrollikoja andmetel akrediteerimisasutuste töö sisu ja põhjalikkust ning mõned akrediteerimisasutused (näiteks Itaalias) jätsid välja toetusõiguste kontrollimise, mainides seda ainult oma tõendites, kusjuures komisjon kiitis selle märkusteta heaks;
93.
peab kahetsusväärseks, et kontrollikoja hinnangul ei ole ühise põllumajanduspoliitika raames rahastatud, kuid nõuetele mittevastavate maksete osakaal komisjonile veel teada ja tal ei ole selle kohta ka asjakohast hinnangut; märgib, et kontrollikoda leidis, et hinnanguliselt kuni 100 miljoni euro väärtuses eeskirjadevastaselt tehtud maksete korrektsioone ei olnud võimalik teha, kuna mittevastavused avastati pärast kaheaastast tähtaega; palub komisjonil eraldada piisavalt vahendeid vastavusauditite läbiviimiseks, et teha eeskirjadevastaste maksete korrektsioonid ettenähtud tähtajaks;
94.
on seisukohal, et komisjon peaks parandama kõik kontrollikoja aastaaruandes välja toodud puudused, et tõsta akrediteerimisasutuste töö kindlusastet;
95.
võtab teadmiseks kontrollikoja aastaaruande punktides 5.20 ja 5.21 esitatud järeldused ja nõuab seega komisjonilt tungivalt kontrolli parandamist Ühendkuningriigis, kus ei järgitud ühenduse õigusakte, kui määrati toetusi ja maksti ühtse otsemaksete kava ja maaelu arendamistoetuste raames maaomanikele maa eest, mis oli välja renditud ja mida harisid renditalupidajad, ning nendes liikmesriikides (Austria, Iirimaa, ja Ühendkuningriik), kus ei kasutatud õigesti ühtse otsemaksete kava teatavaid põhielemente ning laiendati toetuste maksmist, väljudes nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.
Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 293/2008 (ELT L 90, 2.4.2008, lk 5).
sätete piiridest;
96.
võtab teadmiseks komisjoni väga selge kinnituse nii vastuses kontrollikojale (aastaaruande punkt 5.27) kui Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile, et ükski hüvitise saaja ei ole kõlbulik saama põllumajandustoetust, kui ta ei tegele põllumajandusliku tegevusega; eeldab, et komisjon võtab järelmeetmeid kontrollikoja poolt tuvastatud juhtumite korral ja tagab, et ühtegi makset ei tehta – ja kui need maksed on tehtud, siis nõutakse need tagasi – maaomanikele, kes ei tegele põllumajandusliku tegevusega;
97.
kutsub komisjoni üles, lähtudes kontrollikoja avaldusest, et rohkem kui 700 uut hüvitisesaajat kuuluvad sellistesse kategooriatesse, nagu golfiklubid, kriketiklubid, huvipargid/loomaaiad, ratsutamisasutused, raudtee-ettevõtted ja linnavolikogud, andma ülevaadet ja hinnangut põllumajandustoetuste jaotamise arengu kohta nimetatud hüvitise saajatele, kes on kehtivate eeskirjade kohaselt rahastamiskõlblikud;
98.
tuletab liikmesriikidele meelde olemasolevat võimalust riiklikul tasandil mõju avaldada ja otsustada kitsendada veelgi rahastamiskõlbulikke tegevusi ja toetuste saajaid; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut eeskirju kohandada või muuta, kui see on arenguid arvestades asjakohane ja kooskõlas komisjoni hinnanguga tugimeetmete sihipärase kasutamise kohta;
Struktuurimeetmed, tööhõive ja sotsiaalküsimused
99.
tuletab meelde, et ühendus eraldas 2006. aastal struktuurimeetmete jaoks kokku 32,4 miljardit eurot; juhib tähelepanu, et see summa suurenes 2007. aastal 46,4 miljardi euroni, liikmesriikide kaasrahastamist arvestamata;
100.
võtab suure murega teadmiseks, et kontrollikoda viitab oma aastaaruandes asjaolule, et struktuurimeetmete projektidele kulude hüvitamisel esineb olulisi vigu, et vigadest mõjutatud hüvitiste osa valimis oli 44 % ja vähemalt 12 % struktuurimeetmete projektidele hüvitatud kogusummast oleks tulnud jätta hüvitamata;
101.
võtab väga murelikult teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud, mille kohaselt:
a)
ainult 31 % projektidest kontrollikoja auditivalimis olid hüvitised makstud korrektselt ja ei esinenud eeskirjade järgimisega seotud vigu;
b)
liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt ebatõhusad või ainult mõõdukalt tõhusad;
c)
veidi enam kui pooltel kontrollikoja poolt kontrollitud komisjoni audititest on kõik tõhusa järelevalvevahendi omadused;
peab kahetsusväärseks järeldust, mille kohaselt on kontrollikoda küllaltki kindel, et vähemalt 12 % struktuurimeetmete projektidele hüvitatud kogusummast oleks tulnud hüvitamata jätta;
102.
peab vastuvõetamatuks, et kontrollikoja hinnangul on liikmesriikide esimese tasandi kontrollisüsteemid üldiselt ebatõhusad või ainult mõõdukalt tõhusad ning paljud siseriiklikud ja piirkondlikud asutused ei halda ELi rahalisi vahendeid piisava tähelepanelikkusega; märgib, et kontrollikoja 2006. aasta auditivalimis (19 esimese tasandi kontrollisüsteemi) ei olnud ükski süsteem tõhus, ainult 6 olid mõõdukalt tõhusad ja 13 ebatõhusad ning seega ei ole struktuurifondide valdkonnas tehtud 2005. aastaga võrreldes edusamme; on väga murelik nõukogu suutmatuse pärast tunnistada selgelt oma vastutust selle olukorra eest, mis tuleneb suures osas liikmesriikide poolsest ebapiisavast kontrollist;
103.
nõuab komisjonilt tungivalt eelnevaid kontrollimisi, et selgitada välja, kas kõikides liikmesriikides on loodud järelevalve- ja kontrollisüsteemid perioodiks 2007–2013, ning nende kontrollimiste suhtes korrapäraste järelmeetmete rakendamist;
104.
peab ka kahetsusväärseks, et kontrollikoja hinnangul teostab komisjon vaid mõõdukalt mõjusat järelevalvet liikmesriikide kontrollisüsteemide üle, millega ei suudeta ära hoida suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist;
105.
märgib kahetsusega, et nagu kontrollikoda struktuurimeetmete kulude (nagu ühise põllumajanduspoliitika ja sisepoliitika meetmed) puhul rõhutas, on keerukatel ja ebaselgetel abikõlblikkuskriteeriumitel või keerukatel õigusnormidel negatiivne mõju alustehingute seaduslikkusele ja korrektsusele;
106.
peab vastuvõetamatuks, et komisjoni andmetel Ülalnimetatud 2008. aruandes komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks meetme 1 all toodud komisjoni seisukoht.
on struktuurimeetmeid käsitlevate eekirjade lihtsustamise osas ajavahemikus 2007–2013 oodata vaid vähest arengut ja edasised lihtsustamise ettepanekud esitatakse alles järgmises õigusloome voorus;
107.
palub komisjonil tungivalt järgida kontrollikoja soovitusi Ühtekuuluvusfondi kohta (aastaaruande punkt 6.45) ja esitada võimalikult kiiresti edasise lihtsustamise ettepanekuid, mis sisaldavad muu hulgas selgeid ja üheselt mõistetavaid eeskirju, suuniseid ning abikõlblikkuse kriteeriume;
108.
arvestab kontrollikoja arvamust ja nõustub sellega täielikult punktis, et struktuurifondide tõhusal rakendamisel on väga oluline roll liikmesriikide ametiasutustel ja komisjon peaks tõhustama nende teostatavat auditeerimist ning tegema täiendavaid jõupingutusi liikmesriikide korraldusasutuste järelevalve tugevdamiseks;
109.
väljendab kahetsust, et liikmesriikidel puudub stiimul kulusid tõhusamalt kontrollida, kuna liikmesriigid saavad asendada kõik komisjoni või kontrollikoja poolt abikõlbmatutena määratletud kulud abikõlblike kuludega; palub komisjonil tagada see, et tulevikus oleks võimalik kulusid asendada teiste kuludega asjaomase liikmesriigi vahendite mahu vähenemiseta üksnes juhul, kui rikkumised on tuvastanud kõnealune liikmesriik;
110.
väljendab heameelt ülalnimetatud komisjoni tegevuskava üle järelevalverolli tugevdamiseks ühise juhtimise all olevate struktuurimeetmete puhul, mis sisaldab 37 meedet eesmärgiga vähendada liikmesriikide tehtavaid eeskirjadevastaseid makseid; väljendab heameelt ka komisjoni võetud kohustuse üle anda kord kvartalis Euroopa Parlamendile aru nimetatud tegevuskavaga seotud edusammudest, mille komisjon tegi avalikult teatavaks 25. veebruaril 2008 toimunud eelarvekontrollikomisjoni kuulamisel; eeldab, et komisjon parandab aruandlusskeemi koostöös kontrollikojaga; palub komisjonil (kes vastutab asutamislepingust tulenevalt eelarve täitmise eest ning peab pidama kinni usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest) võtta koostöös liikmesriikidega järgmised meetmed struktuurifondide ühise juhtimise osas:
a)
võtta formaalne kohustus täita täielikult tegevuskava ja leppida kokku eelkõige järgmises:
−
anda kord kvartalis aru arengust, mida mõõdetakse võimaluse korral kvantitatiivselt, mitte kvalitatiivselt, kontrollikojale vastuvõetavas vormis, eelkõige esitades arenguaruanded 31. oktoobriks 2008 ja 31. jaanuariks 2009;
−
tagada täielik ja täpne kord kvartalis toimuv aruandlus komisjoni tehtavate korrektsioonide ja sissenõudmiste kohta, eelkõige esitades arenguaruanded 31. oktoobriks 2008 ja 31. jaanuariks 2009;
−
hankida liikmesriikidelt teavet korrektsioonide kohta, mida nad on teinud projektide tagasivõtmise või vigade parandamisega, eelkõige esitades arenguaruanded 31. oktoobriks 2008 ja 31. jaanuariks 2009 selle kohta, kuidas komisjon on nende andmete täielikkust ja täpsust kontrollinud;
b)
võtta täiendavaid meetmeid, et vältida vigu tulevikus, eriti esimese tasandi kontrolli parandamise teel;
111.
palub komisjonil esitada oma tulemustabeli koos selle tegevuskava rakendamise lõpliku tähtajaga, sh koguseliste näitajate ühtse kava ja vahetähtajad tegevuskava rakendamiseks;
112.
on arvamusel, et komisjon peaks keskenduma riiklike järelevalve- ja aruandlussüsteemide usaldusväärsusele, liikmesriikidele suuniste andmisele ja auditeerimisstandardite koordineerimisele ning peaks alati esitama liigenduse liikmesriikide kaupa;
113.
eeldab, et komisjon algatab rikkumismenetlused nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole täitnud oma kohustusi vastavalt struktuurifondide määrusele, finantsmäärusele ja selle rakenduseeskirjadele ning institutsioonidevahelisele kokkuleppele, eelkõige nende liikmesriikide suhtes, kes ei esita aruandeid finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kohta ning iga-aastaseid kokkuvõtteid vastavalt suunistele või kelle esitatud iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteet on ebapiisav;
114.
rõhutab komisjoni suuniste tähtsust institutsioonidevahelise kokkuleppe tulemusliku täitmise seisukohalt; on arvamusel, et nendes suunistes tuleks esimese sammuna nõuda vähemalt seda, mida juba nõutakse põllumajandust käsitlevas valdkondlikus määruses (näiteks kinnitav avaldus, mille on allkirjastanud korraldusasutuse juhataja ja millele on lisatud sertifitseerimisaruanne);
115.
nõuab, et komisjon alustaks maksete peatamise menetlust liikmesriikide suhtes, kelle esimese tasandi kontrollisüsteemid on ebapiisavad, ning kiirendaks sanktsioonisüsteemide kohaldamist ja esitaks Euroopa Parlamendile konkreetse ajakava ja sanktsioonide kehtestamise plaani, mida kohaldatakse eeskirjade eiramise kindlaks tegemisel;
116.
nõuab komisjonilt kontrollitavat aruandlust korrektsioonide ja sissenõudmiste kohta (tagasivõtmised, sissenõudmised liikmesriikide poolt, sissenõudmised komisjoni poolt, netokorrektsioonid, maksete peatamine) kõikide eeskirjade vastaselt tehtud maksete korral ja kõikide rahaliste vahendite puhul, määratledes täpselt kõik need finantskorrektsioonide erinevad kategooriad, ning nõuab kindlalt, et kontrollikojal oleks täielik juurdepääs aluseks olevatele tõenditele; eeldab, et komisjon kehtestab selge seose sissenõudmise ja aasta vahel, mil eeskirjade eiramine toimus, ja töötab koostöös kontrollikojaga välja vastavad aruandlusskeemid;
117.
võtab teadmiseks komisjoni seisukoha, et ükski eeskirjade vastaselt makstud summa ei lähe tänu järelkontrollide tõhususele kaduma; eeldab, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile objektiivse, selge ja laiaulatusliku teabe selle kohta, millised on komisjoni võimalused eeskirjade vastaselt makstud summade sissenõudmiseks, ning esitab selle teabe aluseks olevad tõendid Euroopa Parlamendile;
118.
tuletab meelde meedet 11N Meede 11N näeb ette, et komisjon toimib vastavalt, selleks et "hinnata seda, kas tagasimaksete ja hüvitamise süsteemid toimivad tõhusalt, tuvastab komisjon 2005. ja 2006. aastal tagasimakstud summad ja nende seose kontrollide käigus tuvastatud vigadega.
Otseses halduses töötab komisjon selleks välja nii vigade liigituse kui ka iga konkreetse vea puhul kohaldatava tagasimakse, finantskorrektsioonid ja maksete korrigeerimise ning struktuurifondide valdkonnas hindab komisjon riiklike kontrolli- ja aruandlussüsteemide usaldusväärsust".
, mille rakendamise tähtaeg oli 31. detsember 2007 ja kutsub komisjoni üles rakendama seda esimesel võimalusel;
119.
tunneb muret ülalnimetatud 2008. aasta arenguaruandes sisalduva komisjoni seisukoha üle, et ainult 2008. aastal algatatud tagasinõudmised registreeritakse keskses rahandus- ja raamatupidamissüsteemis; nõuab seega tungivalt, et komisjon registreeriks kontrolliasutust ja vea liiki käsitleva teabe keskses rahandus- ja raamatupidamissüsteemis ning sisestaks tagasiulatuvalt kõik tagasinõudmised ajavahemikus 1994–1999 ja 2000–2006;
120.
palub sellega seoses komisjonil hinnata mitmeaastaste tagasimaksesüsteemide tõhusust ja tulemuslikkust ning anda selle kohta aru 2008. või 2009 aasta aruandes;
121.
eeldab, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile hinnangu kõikide iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteedi kohta, mis on talle esitatud põllumajanduse, struktuuripoliitika ja kalanduse valdkonnas; see hinnang peaks olema liigendatud liikmesriikide ja poliitikavaldkondade kaupa ja sisaldama arvamust nendest järelduva üldise kindluse ja üldanalüüsi kohta;
122.
tunneb kahetsust, et komisjon ise on andnud finantskorrektsioonide ja tagasinõudmiste kohta erinevat teavet ning eeldab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise ajal esitatud teabe aluseks on finantskorrektsioonide samasugune määratlus nagu ülalnimetatud kvartaliaruannete puhul;
123.
palub komisjonil anda vahekokkuvõtte tegemise ajal aru ka usalduslepingute süsteemi tulemustest, sh käsitledes peamist küsimust kas neil lepingutel on lisandväärtust;
124.
eeldab, et komisjon annab Euroopa Parlamendile igal aastal aru selle kohta, kas liikmesriigid täidavad või ei täida kohustusi, mis tulenevad struktuurifondide määrusest ja institutsioonidevahelisest kokkuleppest; väljendab heameelt, et komisjon on saanud institutsioonidevahelises kokkuleppes ja muudetud finantsmääruses ette nähtud valdkondlike auditite riiklikud kokkuvõtted; peab siiski kahetsusväärseks, et kõik liikmesriigid ei ole seda nõuet täitnud; nõuab tungivalt, et komisjon alustaks rikkumismenetlusi nende liikmesriikide vastu, kes ei ole esitanud valdkondlike auditite riiklikke kokkuvõtteid;
125.
palub, et komisjon esitaks 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluseks nii kassa- kui ka tekkepõhised arvnäitajad ja viitaks selgelt, kas arvnäitajad on aastased või mitmeaastased, ning selgitaks arusaadavalt finantskorrektsioonide laadi: ühtse määraga korrektsioonid (süsteemide puuduste korral), lõplikelt abisaajatelt tagasi saadud summad, edusammud seoses tekkepõhise raamatupidamisarvestuse infotehnoloogiasüsteemiga ABAC, ning ootab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise ajal esitatud teabe aluseks on finantskorrektsioonide täpselt samasugune määratlus nagu nõuti teiste aasta jooksul avaldatud finantskorrektsioone käsitlevate aruannete puhul;
126.
kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti sissenõutud kogusummast ja vajadusel kahjust ning selle põhjustest siis, kui lõpetatakse viimane 2006. aasta eelarvemenetlusega seotud projekt;
127.
märgib murega maksete mahu olulist vähenemist mõnes EL-15 liikmesriigis, mis tõi kaasa täitmata kulukohustuste järsu kasvu;
128.
tuletab komisjonile meelde, et auditisüsteemide kvaliteet mõjutab projektide hindamist märkimisväärselt, seega on finantskontrolli menetluste kvaliteedi range reguleerimine tulevikus eriti oluline.
129.
väljendab tõsist muret, et sarnaselt 2005. aastale on täitmata eelarvelised kulukohustused jätkuvalt suurenenud, mis koos n+2 reegli asendamisega n+3 reegliga (mõned liikmesriigid viivad seda muudatuse sisse perioodil 2007–2013) võib praegust olukorda halvendada, mille tagajärjel pikeneb aeg, mis kulub rahaliste vahendite jõudmiseks lõplike rahasaajateni, ning aastasuse põhimõttest ja programmide tähtaegadest peetakse järjest harvemini kinni;
130.
toetab kontrollikoja seisukohta, et liikmesriikide kontrollisüsteemid tuleb aegsasti muuta mõjusamaks, mis võimaldaks ennetada vigu projektide algetappides, ning arvab, et projektide hindamisel ja analüüsimisel osalevad liikmesriikide ametnikud peaksid saama täieliku koolituse, et nad käituvad struktuurifondide kasutamisel vajaliku kiirusega;
131.
võtab teadmiseks komisjoni poolt liikmesriikidele antud soovituse kasutada nüüdsest uutes struktuurifondide eeskirjades perioodiks 2007-2013 ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.
ära toodud lihtsustusi, nt kindlaks määratud summa kasutamine Euroopa Sotsiaalfondi kaudseteks kuludeks, mis peavad siiski olema võimalikult madalad ja igakülgselt põhjendatud, ning peab seda soovitust väga oluliseks;
132.
peab väga oluliseks struktuuripoliitika suundumuste mõõtmist sihipäraste võrreldavate ja lühemas perspektiivis võimalikult hästi ühendatavate näitajate ja eesmärkide abil, et seeläbi vältida paratamatult üldjoonelisi ja ebamääraseid ning korrektuuride tegemiseks liiga hilja esitatud hinnanguid;
Sisepoliitika
133.
märgib murelikult, et sisepoliitika valdkonnas ilmnesid kontrollikoja auditis järjekordselt kaks olulist üldist puudust, ühelt poolt "oluliste vigade arv abisaajatele tehtud maksete osas" ja teiselt poolt see, et "komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei vähenda suuremana näidatud kulude hüvitamise loomupärast riski piisavalt " (aastaaruanne, järelduste punkt 7.30);
134.
märgib lisaks sellele, et nagu eelmistel aastatel, juhtis kontrollikoda ühtlasi tähelepanu komisjoni jätkuvatele viivitustele maksete tegemisel toetuse saajatele;
135.
väljendab sügavat kahetsust kontrollikoja kriitilise hinnangu pärast nimetatud valdkonnas, mis jääb komisjoni otsese finantshalduse alla, ning nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik võimaliku vajalike meetmete võtmiseks, et hoida ära sama suurt puuduste arvu järgmisel aastal;
136.
on seisukohal, et taotletud kulude arvutamise eeskirjade lihtsustamine on vajalik samm olukorra parandamise suunas ning kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi, et kehtestada programmide kaudu toetuste saajate suhtes kõige lihtsamini kohaldatavad eeskirjad;
137.
rõhutab, et komisjon peab järgima neid finantsmääruse sätteid, mis on seotud kulutoimingute tähtaegadega, ning palub komisjonil võtta tõsiseid meetmeid, et vältida olemasolevaid püsivaid viivitusi maksetel;
138.
väljendab sellega seoses heameelt võimaluse üle deklareerida toetuste puhul kaudsed kulud ühtse määra alusel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1081/2006 (mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi) ELT L 210, 31.7.2006, lk 12.
;
139.
kutsub liikmesriike üles parandama koostöös komisjoniga oma järelevalve- ja kontrollisüsteeme rahalise toetuse saajate esitatud kulunõuete osas;
140.
toetab kontrollikoja seisukohta, et sisepoliitika finantsjuhtimist tuleb parandada ja teha pingutusi programmide suhtes kohaldatavate eeskirjade lihtsustamiseks, rakendades ühekordsete summeeritud väljamaksetega rahastamist ja minnes üle tulemuspõhisele rahastamissüsteemile;
141.
juhib tähelepanu, et tagasihoidlikule eelarvele vaatamata selgusid 2006. aasta tähistatud Euroopa töötajate liikuvuse aastal mõned vaba liikumise takistused, aga ühtki tegelikku muutust see veel kaasa ei ole toonud;
142.
tervitab investeeringute tegemist 2006. aastal käivitatud uude EURESi platvormi, mis on juba tõestanud tõelise liikuvuse ja Euroopa tööjõuturul vaba liikumise osas antavat lisandväärtust; märgib, et neile investeeringutele vaatamata on tuvastatud palju keelebarjääre, mis tähendab seda, et õige valik võiks olla Euroopa liikuvusprogrammides osalevate õpilaste suhtes kohaldatava keelelise lähenemisega sarnane meetod;
Transport ja turism
143.
märgib, et lõplikult vastu võetud ja aasta jooksul muudetud 2006. aasta eelarves nähti transpordipoliitikale ette kokku 963,8 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 891,4 miljonit eurot maksete assigneeringutena; märgib ühtlasi, et nendest summadest:
−
nähti üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektidele ette 699,8 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 684,0 miljonit eurot maksete assigneeringutena,
−
transpordiohutusele nähti ette 18,1 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 19,1 miljonit eurot maksete assigneeringutena,
−
Marco Polo programmile nähti ette 36 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 11,7 miljonit eurot maksete assigneeringutena,
−
autovedude ohutuse katseprojektile nähti ette 5,5 miljonit eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena, aga maksete assigneeringuid vähendati koondümberpaigutamise teel 0,15 miljonile eurole;
144.
tervitab üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektidele ette nähtud nii kulukohustuste kui maksete assigneeringute jätkuvalt kõrget kasutusmäära (mis mõlemad küünivad peaaegu 100 %ni) ja palub liikmesriikidel tagada riigieelarvest piisav rahastamine võrdväärselt selle ühenduse võetud kohustusega;
145.
märgib murega transpordiohutusele ette nähtud kulukohustuste assigneeringute madalat kasutusmäära (34 %) (suur osa algselt 2006. aastaks eraldatud summast kanti üle 2007. aastasse) ning Marco Polo programmile ette nähtud maksete assigneeringute madalat kasutusmäära (44,8 %) ja tunneb eriti muret üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) maanteeliikluse ohutust puudutavale katseprojektile ette nähtud maksete assigneeringute väga madala kasutusmäära (29,6 %) pärast, mis tuleneb osaliselt lepingute hilisest sõlmimisest ja sellest tingitud katseprojekti hilisest alustamisest; kutsub seetõttu komisjoni üles avaldama edaspidi pakkumis- ja konkursikutsed võimalikult varakult, et kulukohustuste ja maksete assigneeringuid täielikult ära kasutada;
146.
kutsub komisjoni ja eelarvepädevaid institutsioone üles tagama katseprojektide eelarve kinnitamisel õige tasakaal kulukohustusteks ja maksete assigneeringuteks ette nähtud summade vahel, ühtlasi peab see tasakaal kajastama tõsiasja, et projektide maksete etappi jõudmiseks kuluv aeg on tavaliselt pikem kui üks eelarveaasta;
147.
märgib rahuloluga, et kontrollikoja läbi viidud raamatupidamisaruannete aluseks olevate finantstehingute seaduslikkust ja korrektsust puudutavate sisekontrollistandardite rakendamise analüüs näitas, et transpordi ja energeetika peadirektoraadi teostatud sisekontroll vastab nõuetele riskianalüüsi ja riskijuhtimise, juhtimise infosüsteemi, rikkumistest teatamise ning järelevalve valdkondades; kutsub transpordi ja energeetika peadirektoraati siiski üles rakendama veatüüpide ja veamäärade analüüsi, et töötada välja riskipõhine kontrollistrateegia abisaajate esitatud kuluaruannete eelnevaks läbivaatamiseks;
Siseturg ja tarbijakaitse
148.
tunneb heameelt, et kontrollikoja aastaaruanne ei sisalda kriitilisi tähelepanekuid siseturupoliitika, tollipoliitika ega tarbijakaitsepoliitika kohta;
149.
arvab, et siseturupoliitika valdkonna eelarverea 12 02 01 täitmismäära (85 %) on vaja tõsta, arvestades komisjoni selgitust, et eelarvepädevad institutsioonid suurendasid eelarvemenetluse käigus kulukohustuste assigneeringuid 1,05 miljoni euro võrra, mida eelarve planeerimisel ei olnud ette nähtud; tunnistab samas, et eelarve planeerimise parandamiseks on tehtud jõupingutusi, mida näitab peaaegu 100 %-line täitmismäär 2007. aastal;
150.
arvab, et tollipoliitika valdkonna eelarverea 14 02 01 täitmismäär (48 %) on väga madal, mis tuleneb komisjoni hinnangul pakkumismenetlust reguleeriva poliitika muutmisest (eraldi lepingute sõlmimisest loobumine pikaajaliste raamlepingute täitmise kasuks); peab seetõttu kiiduväärseks, et täitmismäär tõusis 2007. aastal 83 %ni, mis juba viitab poliitika muutmisest tingitud positiivsete muutustele, kuigi olukorda on veel vaja parandada;
151.
väljendab heameelt tarbijakaitsepoliitika valdkonna eelarverea 17 02 01 täitmismäära (96 %) üle.
Kodanikuvabadused, justiits- ja siseasjad
152.
tervitab asjaolu, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala jaoks eelarves mõeldud maksete täitmisel on tehtud edusamme (86,3 % võrrelduna 79,8 %ga 2005. aastal); kutsub õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraati üles jätkama pingutusi selles osas, samas taunib kulukohustuste täitmise suhteliselt madalat taset (94,5 % võrrelduna 97,7 %ga 2005. aastal); palub õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadil püüda viia kulukohustuste ja maksete täitmise tase 2007. aastal võimalikult kõrgele, vaatamata fondide asutamisega seotud õigusliku menetluse käigus esinevatele viivitustele;
153.
võtab teadmiseks Euroopa Pagulaste Fondi juhtimist (2000–2004) käsitlevas eriaruandes nr 3/2007 esitatud kontrollikoja märkused; kutsub komisjoni üles neid märkusi arvestama, eelkõige seoses Euroopa Pagulaste Fondi (kolmas Euroopa Pagulaste Fond) ja muude 2007. aastal loodud fondide rakendamisega;
Naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus
154.
tuletab komisjonile meelde, et vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 3 lõikele 2 kuulub soolise võrdõiguslikkuse edendamine ühenduse põhieesmärkide hulka ning seda tuleks arvesse võtta kõikides ühenduse meetmetes; rõhutab täiendavalt, et komisjon peab tagama soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmise eelarve täitmisel, ning iga meedet tuleks hinnata lähtuvalt sellest, kas sellel on erinev mõju meestele ja naistele;
155.
märgib kahetsusega, et ikka veel ei rakendata soolisest võrdõiguslikkusest lähtuvat eelarvestamist; kordab seoses sellega oma nõuet kaasata soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine eelarve planeerimisse ja ühenduse programmide rahastamisse;
156.
märgib ära programmi Daphne jätkuvalt madalad maksete kasutusmäärad ja ergutab komisjoni astuma vajalikke samme olukorra parandamiseks ja kohustustest vabastamise vältimiseks;
157.
on seisukohal, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata naiste osaluse edendamisele teadmistepõhises ühiskonnas ja tööturul ning sellest lähtuvalt naiste kõrgetasemelisele koolitamisele ja tööhõivele info- ja sidetehnoloogia valdkonnas;
Teadus- ja arendustegevus
158.
avaldab heameelt kiirete ja selgete meetmete üle, mida võeti teadusuuringute valdkonnas pärast 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist, et heastada leitud puudused; on teadlik, et tulemusi näeb alles aastal n+2;
159.
väljendab heameelt parenduste üle komisjoni kontrollistrateegias ning kuuenda raamprogrammi käigus korraldatud finantsalaste järelauditite suurema arvu üle 2006. aastal;
160.
märgib siiski, et nagu ka eelmistel aastatel, viitab kontrollikoda olulistele vigadele nimetatud tegevusvaldkonnas ja kutsub komisjoni üles jätkama tehtud tööd, et järgmisel aastal vigade arvu reaalselt vähendada;
Keskkond, rahvatervis ja toiduohutus
161.
peab keskkonna, rahvatervise ja toiduohutusega seotud eelarverubriikide üldisi täitmise määrasid rahuldavaks;
162.
rõhutab eriti, et LIFE III programmi rakendamisel, mis moodustab 58 % keskkonnaga seotud tegevuseelarvest, ületas kulukohustuste assigneeringute täitmise määr 98,7 %;
163.
märgib siiski, et teatavatel juhtudel, näiteks seoses ühenduse teatavat liiki meetmetega kodanikukaitse ja merereostuse valdkonnas, näib kulukohustuste assigneeringute täitmine olevat problemaatiline peamiselt esitatud projektide ja pakkumiste kehva kvaliteedi ja õiguslikust alusest tingitud teatavate piirangute (nagu ühendusepoolse finantsosaluse piirmäära) tõttu;
164.
rõhutab keskkonnaga seotud maksete assigneeringute üldist 85,76 %-list täitmise määra, mis on võrreldes 2005. aastaga (78,39 %) märkimisväärselt tõusnud;
165.
märgib, et keskkonna, tervise ja toiduohutusega seotud maksete määrad on suhteliselt madalad, mis tulenevad peamiselt raskustest maksete assigneeringute vajaduste planeerimisel ning osaliselt asjaolust, et mitmed assigneeringud on liigendamata assigneeringud ja seetõttu teostatakse märkimisväärne osa maksetest aasta pärast kulukohustuste tegemist; tunnistab, et komisjon sõltub osaliselt arvete kiirest esitamisest abisaajate ja töövõtjate poolt ning projektidesse tehtavad lõppmaksed on sageli algselt eeldatust väiksemad;
166.
kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi nende haldusmenetluste parandamiseks, mis avaldavad mõju kulukohustuste ja maksete assigneeringute täitmisele;
Kultuur ja haridus
167.
märgib murelikult, et hariduse ja kultuuri valdkonna lepingute auditi tulemusel korrigeeriti abikõlbmatuid kulusid 12,3 % võrra komisjoni kasuks, mistõttu jääb lahtiseks kulude tagasimaksmise põhjendatuse kohta projektide osas, mida pole kontrollitud;
168.
märgib, et kuigi kultuuri- ja hariduspoliitikas on tehtud alates 2005. aastast edusamme ja viimased järjestikused auditid on andnud lisateavet, ei ole riiklike asutuste auditeerimise ja järelevalve vahend tegelikult muutunud ning hariduse ja kultuuri peadirektoraat pidi tunnistama mitmeid puudusi;
169.
kahetseb asjaolu, et kontrollikoda avastas viivitusi komisjoni maksete osas toetuste saajatele ning et hariduse ja kultuuri peadirektoraadil ei olnud nende hilinenud maksete kohta usaldusväärset teavet;
170.
märgib murelikult, et kontrollikoja aastaaruandest lähtudes ei ole komisjon "järginud finantsmääruse nõuet viia läbi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrolle siseriiklikes asutustes enne neile ühenduste meetmete rakendamise usaldamist" (lisa 7.1);
171.
märgib murega, et e-õppe programmi osas on keskmised halduskulud ühe eduka taotluse kohta 22 000 eurot, samas kui keskmine summa ühe toetuse kohta on ainult 4 931 eurot; palub komisjonil selgitada suurt tasakaalustamatust nende kahe arvnäitaja vahel ning võtta vajalikud meetmed selle suure erinevuse vähendamiseks;
172.
märgib, et hariduse ja kultuuri peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruandest lähtudes rakendab komisjon mitmeid tegevuskavasid (vähemalt kuut), et leevendada puudusi halduses, kuid väljendab kahetsust selle üle, et tegevuskavade osas puudub praegu selgus; väljendab kahetsust, et käesolevale eelarve täitmisele heakskiidu andmisele eelnenud kuulamisel ei antud sellele konkreetseid vastuseid;
173.
palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile ülevaatliku ja ajakohase loetelu riiklike ametite ja nimetatud ametite esitatud kinnitavate avalduste analüüsi hetkeseisu kohta ning nõuab tungivalt, et komisjon tõhustaks hariduse ja kultuurivaldkonna riiklike ametite auditeerimissüsteemi ulatust, kvaliteeti ja järelmeetmeid;
174.
märgib ära kontrollikoja korduva soovituse, mille kohaselt "tuleb jätkata pingutusi, et lihtsustada neid programme hõlmavaid eeskirju, kasutada võimaluse korral rohkem kindlasummalist rahastamist ja minna üle tulemuspõhisele rahastamissüsteemile"; nõuab seega rohkem lihtsustamist ja kindlasummaliste vahendite laiemat kasutamist;
175.
tervitab kontrollikoja soovitust komisjonile kasutada kooskõlas finantsmäärusega toetuste andmise lihtsustamiseks rohkem ühekordset või kindlasummalist rahastamist;
176.
märgib, et umbes 70 % hariduse ja kultuuri valdkonna eelarvest haldavad riiklikud asutused; märgib murega, et mõnel juhul avastati 2006. aastal rahaliste vahendite haldamisel tõsiseid ja süstemaatilisi puudujääke; tunnistab samas, et komisjon on võtmas meetmeid kontrolliraamistiku tugevdamiseks; ootab, et komisjon teavitaks võetud meetmete tulemustest enne 2207. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust;
177.
jagab arvamust, et liikmesriigid peaksid olema rohkem teadlikud oma vastutusest riiklike asutuste toimimise eest; loodab, et uued riigi ametiasutuste kinnitavad avaldused parandavad riiklike asutuste üle järelevalve teostamise ja nende auditeerimise menetlusi liikmesriikides;
178.
kutsub komisjoni üles koostama mitmeaastaste programmide taotlemis- ja valikumenetluse läbipaistvuse kohta ranged suunised; ootab, et koos rakendusametite ja riiklike asutustega parandatakse veelgi suhtlust taotlejate ja toetuse saajatega;
179.
tunneb muret puudujääkide pärast mitmeaastaste programmide rakendamise teatud aspektidega seotud andmetes; nõuab komisjonilt eelkõige täielikku teavet toetuse saajatele tehtud hilinenud maksete ulatuse kohta; toetab sellega seoses ombudsmani uut omaalgatuslikku uurimist; märgib, et 2007. aastal hilines 23 % maksetest; märgib, et komisjon vaatab praegu läbi oma hilinenud maksete määratlemist ning soovib saada rohkem sellekohast teavet;
180.
võtab teadmiseks komisjoni suuremad jõupingutused, et parandada suutlikkust kuulata oma kommunikatsioonivahendite abil ära kodanike mured ; julgustab teabevahetuse peadirektoraati kasutama paremini lihtsustatud rahastamismehhanisme kodanikuühiskonnale suunatud meetmete osas vastavalt hariduse ja kultuuri peadirektoraadi poolt programmis "Kodanike Euroopa" ettenähtule;
Välistegevus
181.
palub tungivalt, et komisjon esitaks oma määratluse valitsusväliste organisatsioonide kohta, keskendudes mitte ainult õiguslikele aspektidele, vaid ka sellele, kuidas tagatakse nende organisatsioonide valitsusväline rahastamine;
182.
tuletab meelde, et välistegevuseks kasutatud rahaliste vahendite kogusumma oli 2006. aastal 5,867 miljardit eurot ja maksete kogumaht oli 5,186 miljardit eurot; võtab murega teadmiseks järgmised kontrollikoja aastaaruandes sisalduvad järeldused:
–
palju vigu valimi kontrollimisel projektide rakendusorganisatsioonide tasandil ;
–
puudused projektide rakendusorganisatsioonide tasandil seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide osas ;
–
et taas olid suurima riskiastmega valdkonnad lepingute sõlmimise menetlused, projektidega seonduvate kulude abikõlblikkus ja ebapiisavad tõendavad dokumendid;
183.
väljendab kahetsust, et koostöötalituse EuropeAid aasta tegevusaruande puhul rõhutas kontrollikoda, et "kontrollikoja poolt avastatud olulist vigade määra ja puudusi projektide rakendusorganisatsioonide tasandil välistegevuse valdkonnas tehtavate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks loodud järelevalve- ja kontrollisüsteemides ei ole koostöötalituse EuropeAid aasta tegevusaruandes ja deklaratsioonis piisavalt kajastatud" (aastaaruande punkt 2.17 ja tabel 2.1);
184.
samuti märgib kahetsusega, et taas kord ei ole mõne peadirektoraadi iga-aastaste halduskavade analüüsis ühtegi viidet välisaudiitoritele ega erinevat liiki rakendusorganisatsioonidega (valitsusväline organisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon, valitsusasutus) ning rahastamismeetoditega (toetused, eelarvetoetus, sihtfondid) seotud konkreetsetele riskidele (aastaaruande punkt 8.28);
185.
märgib murelikult, et kontrollikoja eelnimetatud järeldused olid samad mis tema 2005. aasta aruandes, st peakontorile esitatud välisaudititega seotud teabe ebajärjekindlus, selle teabe süstemaatilise tsentraliseerimise puudumine järelduste tegemise seisukohalt ja ebapiisavad järelmeetmed; palub seetõttu komisjonil nendele järeldustele viivitamatult reageerida;
186.
väljendab ühtlasi kahetsust, et kontrollikoja aastaaruande kohaselt "[s]iseauditi suutlikkust hindav talitus ei anna praegu iga-aastast üldist hinnangut sisekontrolli olukorrast EuropeAidis ja humanitaarabi peadirektoraadis. […] Vaatamata kahe lisatöökoha loomisele siseauditi suutlikkust hindavas talituses 2006. aastal ei näi tõenäoline, et praegune personal suudab kolmeaastase tsükli jooksul saavutada EuropeAidi auditivajaduste hinnangus määratletud auditi täieliku katvuse" (aastaaruande punkt 8.30);
187.
palub komisjonil teostada iga-aastast üldist hindamist sisekontrolli olukorra kohta EuropeAidis ja hinnata, kas siseauditi suutlikkust hindavas talituses on vaja täiendavaid ametikohti;
188.
võtab teadmiseks kontrollikoja poolt kritiseeritud olukorra seoses komisjoni järelkontrollidega (aastaaruande punktid 8.23 ja 8.33) ning palub komisjonil teavitada eelarvekontrollikomisjoni korrapäraselt oma sammudest selle olukorra parandamiseks;
189.
kutsub komisjoni üles parandama veel EuropeAidi riskihindamist, tuginedes audiitorite järeldustele projekti tasandil ning eristades erinevat tüüpi rakendusorganisatsioone ja rahastamismeetodeid;
190.
kutsub EuropeAidi üles parandama välisauditite juhendeid, et hõlmata kõik teadaolevad riskivaldkonnad, sealhulgas lepingute sõlmimise menetlusi ja kulude abikõlblikkust käsitlevate komisjoni nõuete järgimise kontroll;
191.
rõhutab, et ajavahemikus 2000 kuni 2006 on ELi poolt ÜRO-le antav toetus suurenenud 700 % võrra (200 miljonilt eurolt 2000. aastal 1,4 miljardi euroni 2007. aastal); ei suuda mõista komisjoni poolt rahvusvahelistesse sihtfondidesse kantud vahenditega seotud järelmeetmete puudumist;
192.
väljendab sellega seotud muret teabe puudumise pärast, mida eelarve täitmist kinnitav asutus vajab heakskiidu andmiseks välistegevuse rubriigi raames kasutatud vahendite kohta;
193.
nõuab ühtlustatud teabesüsteemi väljatöötamist, mis võimaldaks läbipaistva andmebaasi kaudu anda nii eelarve täitmist kinnitavale asutusele kui ka laiemale üldsusele täieliku ülevaate ELi vahenditega rahastatavatest projektidest üle maailma ja rahaliste vahendite lõppsaajatest; on seisukohal, et eelistatult peaks suutma seda teavet edastada välissuhete peadirektoraadi ühtne teabesüsteem (CRIS);
194.
tuletab meelde, et vastavalt finantsmäärusele pidanuks komisjon olema alates 2007. aasta maist suuteline selgitama koheselt välja lõplikud abisaajad ning ELi vahenditest rahastatavate või kaasrahastatavate projektide rakendamisel osalejad;
195.
on seisukohal, et nähtavust, poliitilisi suuniseid ning rahvusvaheliste sihtfondide (kus EL on peamine rahastaja) komisjoni-poolse kontrollimise võimalust peaks parandama, ilma et see ohustaks tegevuse tulemuslikkust selles valdkonnas;
196.
palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile kava ELi omavastutuse jätkuvaks suurendamiseks välistegevuse valdkonnas;
197.
väljendab muret olukorra pärast, kus Euroopa Parlament küsis kahel juhul ELi vahenditest rahastatavate projektide nimekirja ning komisjonil kulus 2,5 kuud CARDSi (ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm) raames rahastatavate projektide nimekirja ja 13 kuud Iraagis ELi vahenditest kaasrahastatavaid projekte käsitleva olulise teabe esitamiseks; nõuab kõikide välistegevuse raames hallatavate rahaliste vahendite praeguse olukorra viivitamatut parandamist;
198.
palub tungivalt, et komisjon tegeleks väga tõsiselt puudujääkidega lepingute sõlmimise menetlustes ja kulude abikõlblikkuses ning väljendab sügavat kahetsust kontrollikoja kriitilise hinnangu pärast sellele valdkonnale, mille finantsjuhtimisega komisjon otseselt tegeleb;
199.
nõustub kontrollikojaga, et komisjon peaks sisestama CRIS-i teabe kõikide auditiprojektide kohta ja seostama selle teabe paremini projektijuhtimise alase teabega; samuti palub komisjoni EuropeAidi peakontoril vaadata läbi delegatsioonide esitatud finantsteave, et tagada selle täielikkus ja järjepidevus;
200.
kutsub komisjoni üles parandama ÜRO allasutuste juhitavate projektide läbipaistvust ja ligipääsu nendega seotud dokumentidele ning arendama jätkuvalt selgeid suuniseid ja menetlusi Euroopa Ühenduse ja ÜRO finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) raames, sätestades raamistiku komisjoni poolt ÜRO-le antava rahalise toetuse juhtimiseks;
201.
palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile aru FAFA raames teostatavate kontrollide kohta;
202.
kiidab heaks ISPA- ja Phare programmi Bulgaarias ja Rumeenias kasutamise, samuti Türgi jaoks ette nähtud abiprogrammi vahendite auditeerimise tulemused, milles toodi välja vaid tühine arv eksimusi; võtab teadmiseks programmi SAPARD Bulgaarias ja Rumeenias rakendamisega seoses leitud vead ja puudused ; kutsub komisjoni üles jätkama koostööd mõlema riigi ametiasutustega, et tagada kõikide nõuete järgimine avalike hangete ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete osas ning saada piisav kinnitus ühenduse abi saamiseks esitatavate taotluste õigsuse, korrektsuse ja abikõlblikkuse kohta;
203.
võtab teadmiseks kontrollikoja hinnangu, et Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi detsentraliseeritud rakendussüsteemidega seotud riiklikud järelevalvesüsteemid on endiselt puudulikud;
204.
rõhutab oma kartusi seoses viivitustega laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemide akrediteerimisel Bulgaarias ning nõuab tungivalt, et komisjon ja Bulgaaria ametiasutused tugevdaksid koostööd ja pingutusi, et tagada piisavate juhtimis- ja kontrollistruktuuride ning haldussuutlikkuse olemasolu laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemide mõjusaks toimimiseks;
205.
toetab kontrollikoja esitatud soovitusi komisjonile jälgida tähelepanelikult riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusat toimimist, eriti mis puudutab pakkumiste ettevalmistamist ja haldamist Türgis, hankeid laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemide raames Bulgaarias ja Rumeenias ning õigeaegset riiklikku kaasrahastamist; rõhutab nii hiljuti ühinenud liikmesriikide kui ka ühinemiskursil olevate riikide haldussuutlikkuse suurendamise vajadust;
206.
tunneb heameelt kontrollikoja hinnangu üle, et komisjon võttis pärast kontrollikoja 2003. aasta partnerlussuhteid käsitlevat eriaruannet mitmeid parandusmeetmeid; kutsub komisjoni üles abi saavate riikide valitsusi rohkem motiveerima, et nad kasutaksid reformide läbiviimisel teostatud projektide tulemusi; toetab kontrollikoja soovitust komisjonile, et partnerluslepingud oleksid vähem üksikasjalikud ja võimaldaksid paindlikumat projektijuhtimist;
207.
võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta välistegevuse valdkonnas ning seoses asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemidega; kutsub komisjoni üles tegema süsteemis kõik vajalikud parandused, et tagada kolmandates riikides projekte läbi viivate organisatsioonide tasandil kindlaks tehtud eeskirjade rikkumise lõpetamine;
208.
palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruanne selle kohta, mida on täpselt tehtud Iraagi põgenike ja ümberasustatud isikute olukorra leevendamiseks;
209.
rõhutab oma huvi seoses Afganistanile antud abiga ning palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruanne Afganistani jaoks ette nähtud ELi vahendite kasutamise hetkeolukorra kohta ja avaldada arvamust ametisoleva ELi esindaja väljasaatmise kohta, keda süüdistatakse kontaktide omamises Afganistani Talibaniga;
210.
ootab igal aastal aruannet eelarve täitmise lepingute kohta, projektide ja nende asukohtade nimekirja ning lõplike abisaajate nimekirju; arvab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmisega tegelev raportöör peaks omama juurdepääsu teabele, mis on turvalisuse huvides konfidentsiaalseks kuulutatud; tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle korraldada ÜROga uued läbirääkimised asjaomaste sihtfondide lepingute üle, et saavutada ühised aruandlussuunised ja lõplike abisaajate avalikustamine; tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle korraldada igal aastal Euroopa Parlamendi ja mitut abiandjat hõlmavate sihtfondide haldamise eest vastutavate ÜRO juhtivtöötajate koosolekud ning on seisukohal, et see annaks ÜROle raamistiku täiendava teabe edastamiseks ELi rahaliste vahendite kohta;
Humanitaarabi ja areng
211.
väljendab kahetsust, et kontrollikoda hindas humanitaarabi peadirektoraadi siseauditid vaid "osaliselt rahuldavaks" (aastaaruande lisa 8.2);
212.
nõustub täielikult kontrollikoja aastaaruandes humanitaarabi peadirektoraadi kohta tehtud järeldustega: "humanitaarabi peadirektoraat peab erinevate tõlgenduste ennetamiseks selgemalt määratlema kulutuste abikõlblikkuskriteeriumid", samuti "tuleb üle vaadata humanitaarabi peadirektoraadi ja rakenduspartnerite välisauditite vaheline tasakaal, et saada parem ülevaade tegelikest projektikuludest" (aastaaruande punktid 8.11 ja 8.18);
213.
avaldab kahetsust arengu peadirektoraadi iga-aastase tegevusaruande punktis 2.1 ära toodud järelduse üle, mille kohaselt arengumaid mõjutava ühenduse poliitika ühtsuse tagamine on suur risk, mis avaldub kõige enam kaubanduses, eriti majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel, ning et tegemist on arengupoliitika kriitilise mõõtmega, kuid suutlikkus selles valdkonnas asub eelkõige kaubanduse peadirektoraadis, ja et risk püsib hoolimata kaubandusalase vastutuse suurendamisest ja kontsentreerimisest seoses arengu peadirektoraadi reorganiseerimisega 2006. aasta juulis;
214.
palub komisjonil esitada eelarvekontrollikomisjonile oma ettepanekud tekkinud olukorra lahendamiseks ja 2008. aastal võetavad meetmed arengu peadirektoraadi sisekontrollisüsteemi toimimise parandamiseks, pidades silmas sisekontrollistandardite rakendamise taset;
Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlus
215.
märgib rahuloluga, et MEDA programmi käsitleva kontrollikoja eriaruande nr 5/2006 kohaselt on võrreldes varasemate aastatega "MEDA programmi komisjonipoolne juhtimine selgelt paranenud ja seda võib rahuldavaks pidada";
216.
lisaks sellele märgib, et kontrollikoja järelduse kohaselt oli üleandmise tulemusena programmi rakendamises oluline roll komisjoni delegatsioonidel, kes aitasid partnerriikidel tegeleda hangete menetlusküsimustega;
217.
palub komisjonil Euroopa Parlamenti korrapäraselt teavitada kohapealsest kontrollist ja inspekteerimisest, mille käigus on tuvastatud MEDA programmi viimasel rakendusaastal ilmnenud tähelepanuväärsed võimalikud pettusjuhtumid või muud finantsrikkumised;
218.
ootab seoses ELi poolt rahvusvaheliste sihtfondide kaudu rahastatavate meetmetega suuremat nähtavust, eriti mis puudutab summasid, mis on suuremad kui 1 miljard eurot ja mis kanti ELi eelarvest üle ÜRO ja Maailmapanga rahastutele; nõuab tungivalt, et komisjon tõhustaks poliitilist juhtimist ning suurendaks ELi nähtavust ja kontrolli kasutatud vahendite üle;
219.
palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile korrapäraselt konkreetsed meetmed, mille eesmärk on ELi omavastutuse jätkuv suurendamine välistegevuse valdkonnas asjaomases geograafilises kontekstis vastavalt tõhususe, vastutuse ja nähtavuse põhimõtetele;
220.
palub komisjonilt Euroopa Parlamendi tõhusat ja kiiret teavitamist rahvusvaheliste sihtfondide vahendusel kasutatud ELi vahendite kohta Iraagis; kutsub komisjoni üles seda teavet ajakohastama ja andma sellele konkreetset sisu ning esitama ettepanekut süsteemi kohta, mis annaks Euroopa Parlamendile selge ja arusaadava ülevaate, mida täpselt ELi vahenditest rahvusvaheliste sihtfondide vahendusel kusagil maailmas kaasrahastati;
221.
tunneb heameelt ühinemiseelseks strateegiaks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute täitmismäära suurenemise üle 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga;
Areng
222.
on rahul komisjoni algatusega parandada aruandlust sekkumiste mõju kohta arengupoliitika valdkonnas aastatuhande arengueesmärkide saavutamise eesmärgil; on kindel, et see aitab tegelikult parandada vastutust selles valdkonnas; ootab teavet 2007. aastal käivitatud katseetapi hindamise üksikasjade kohta;
223.
juhib tähelepanu komisjoni poolt heakskiidetud kontrollnäitajale, mille kohaselt tuleks 20 % vahenditest arengukoostöö instrumendi raames eraldada põhi- ja keskharidusele ning esmasele tervishoiule; ootab teavet kontrollnäitaja rakendamise üksikasjade kohta 2007. aastal;
224.
tervitab komisjoni algatust struktureeritud lähenemisviisi väljatöötamiseks, et toetada eelarvetoetust saavate riikide kõrgemaid auditeerimisasutusi; märgib siiski, et demokraatlikku vastutust partnerriikide tasandil ei ole võimalik saavutada parlamentide eelarvekontrolliorganeid tugevdamata, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.
artikli 25 lõike 1 punktis b;
225.
märgib, et 2006. aastal edastati 91 % ühenduse eelarvest antavast eelarvetoetusest sektoripõhise eelarvetoetusena, mis on üldise eelarvetoetusega võrreldes paremini suunatud ja seetõttu vähem riskantne; väljendab kahtlust seoses eelarvetoetuse abikõlblikkuskriteeriumide "dünaamilise tõlgendamisega" komisjoni poolt, mis kontrollikoja sõnul suurendab riske; on seisukohal, et eelarvetoetust tuleks anda üksnes riikidele, kes juba vastavad riigi rahanduse usaldusväärse juhtimise minimaalsetele standarditele;
226.
kutsub komisjoni üles parandama eelarvetoetuse meetmete läbipaistvust ja juurdepääsu nendega seotud dokumentidele, eelkõige abisaaja riikidega finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) sarnaste kokkulepete sõlmimise kaudu, millega kehtestatakse raamistik komisjoni poolt ÜRO-le antava rahalise toetuse juhtimiseks;
227.
on rahul, et komisjon on 2006. aastal 39 % võrra vähendanud täitmata kulukohustuste taset, mis tulenesid enne 2001. aastat võetud EuropeAidiga seotud kulukohustustest; soovib saada regulaarselt ajakohastatud teavet tavapäraste ja tavapäratute täitmata kulukohustuste tasemete muutuste kohta;
228.
võtab teadmiseks kontrollikoja eriaruandes nr 6/2007 esitatud kriitika komisjoni tehnilise abi projektide suhtes; märgib lisaks, et komisjon tegeleb nende küsimustega strateegias, mille abil oleks võimalik saavutada ELi abi tulemuslikkusega seotud eesmärgid tehnilise koostöö ja projektide rakendamisega tegelevates üksustes, mis peaks valmima 2008. aasta juuniks; ootab hiljem hinnangut nimetatud strateegia rakendamise tulemuste kohta;
229.
tervitab komisjoni rakendatud meetmeid koordineerimise edendamiseks doonorriikide vahel tehnilise abi valdkonnas; rõhutab koordineeritud lähenemise tähtsust mitte üksnes ELi tasandil, vaid kõigi doonorriikide vahel, ja ootab üksikasjalikku teavet kõnealuse algatusega seotud edusammude kohta;
Halduskulud
Ametid
230.
märgib, et võrreldes 2005. aasta 16 ametiga tegutses 2006. aastal 24 ametit (sealhulgas 2 rakendusametit), mis tegelesid mitmete erisuguste ülesannetega ELi erinevates paikades;
231.
märgib, et nagu ka aastatel 2003, 2004 ja 2005, väljendas komisjoni siseaudiitor oma 2006. aasta tegevusaruandes reservatsioone reguleerivate asutuste auditite suhtes: kuigi siseauditi talitusele eraldati reguleerivate asutuste auditiks ametikohad, ei võimalda nimetatud asutuste arvu samaaegne suurenemine (nüüdseks on neid 23) siseauditi talitusel oma finantsmääruse artiklist 185 tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt täita.
2006. aasta lõpuks auditeeriti kõiki asutusi vähemalt korra kolme aasta jooksul, mitte korra aastas, mida nähakse ette finantsmääruses (punkt 3.b);
232.
nõuab analüüsi detsentraliseerimise ja mõju kohta, mida see avaldab komisjoni töötajaskonnale; palub komisjonil esitada ajakava oma sisemise korralduse läbivaatamiseks, pidades silmas detsentraliseerimist;
233.
taotleb vastastikust eksperdihinnangut kolme aasta möödumisel iga rakendusameti toimimisest, et hinnata, millist lisaväärtust toob programmi rakendamine rakendusametite kaudu võrreldes asjaomase peadirektoraadiga;
234.
võtab teadmiseks kontrollikoja järeldused aastaaruande punktis 10.29, et "ühenduse eelarvest komisjoni poolt väljamakstavad toetused ei põhine piisavalt põhjendatud prognoosidel ametite sularahanõudluse kohta.
Selle ja ülekannete suuruse tulemusel on ametite käsutuses märkimisväärsed sularahavarud Ametite valduses olev sularaha 2006. aasta lõpu seisuga (välja arvatud Siseturu Ühtlustamise Amet ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus ning Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveamet): 213 miljonit eurot võrreldes assigneeringutega summas 810 miljonit eurot.
.
Kontrollikoda soovitab, et ametitele makstavate toetuste määr oleks kooskõlas agentuuride tegelike sularahavajadustega";
235.
palub komisjonil tähelepanelikumalt jälgida ametite sularahavarusid ja muuta rangemaks ametite kohustus esitada oma maksetaotlustes täpseid prognoose oma tegeliku sularahanõudluse kohta, et vältida ebavajalikku sularaha liigutamist ja saada paremaid tulevikuprognoose;
236.
nõuab ametite raamatupidamisaruannete osalist konsolideerimist;
Ühenduse kinnisvarapoliitika
237.
tunneb muret 2006. aasta üldise struktuurse puudujäägi pärast, mis kasvas jälle märkimisväärse 5 miljoni euroni kõikide komisjonile kuuluvate hoonetega (sealhulgas Berlaymont) seotud hooldus- ja remondiprojektide eest; väljendab heameelt varade hindamise uuringu üle, mille Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus (OIB) 2007. aastal tellis, mis peaks andma esimese põhjendatud hinnangu eelarve ja ajakava kohta vajalike tööde teostamiseks, et tagada komisjoni kinnisvarainvesteeringute parim võimalik haldamine;
238.
eeldab, et komisjon hoiab Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone kursis selle uuringu tulemustega ja planeerimisprognoosiga, eelkõige üksikasjadega Berlaymonti hoone kohta;
239.
kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti oma järelmeetmetest kontrollikoja eriaruande nr 2/2007 osas, eelkõige seoses paranenud koostööga, sealhulgas ühise kinnisvarapoliitika väljatöötamisest, mis hõlmaks ühenduse vahendi loomist hoonete ja nendega seotud rahastamise ja personali jaoks;
240.
palub komisjonil integreerida personalivajaduste läbivaatamise tulemused ja oma teatise (mis käsitleb komisjoni kinnisvarapoliitikat Brüsselis ja Luxembourgis ( KOM(2007)0501 )) tulemused ja vaadata sellele vastavalt läbi selles märgitud ruumide vajadust ning anda käesoleva hindamise tulemustest aru 2008. aasta septembriks;
241.
teeb ettepaneku näha ELi konsolideeritud aastaaruandes ette vahendid hoonete suurteks hooldustöödeks;
242.
kordab oma seisukohta, et läbi tuleb viia teostatavusuuring Euroopa kinnisvaraameti loomise kohta, mis vastutaks ELi institutsioonide ja asutuste hoonete ehituse ja hoolduse eest;
KONTROLLIKOJA ERIARUANDEID PUUDUTAVAD JÄRELDUSED
I osa: Eriaruanne nr 1/2007 programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta.
Struktuurifondid 2000–2006
243.
märgib, et 1999. aasta märtsis Berliinis kokku tulnud Euroopa Ülemkogul jõuti kokkuleppele, et aastatel 2000–2006 tuleks struktuurifondide Struktuurifondide kaudu rahastatakse liikmesriikide jätkusuutlikke sotsiaalmajanduslikke ja keskkonnaalaseid arenguprogramme.
Eelkõige peaksid meetmed ja programmid toetama innovatsiooni, uurimis- ja arendustegevust, infotehnoloogiat, puhast ja tõhusat energiakasutust, keskkonnakaitset, elukestvat õpet ja sotsiaalset kaasatust.
Uue programmitöö perioodiga üritati saavutada paremat koondumist, rohkem delegeeritud haldusstruktuuri, suuremat tõhusust ja rangemat eelarvekontrolli (Lissabonis 2000. aasta märtsis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu).
kaudu teha kättesaadavaks 195 miljardit eurot (219 miljardit eurot 2005. aasta hindades) ja lisaks tuleks eraldada 16 miljardit eurot aastatel 2004–2006 ligikaudu 200 programmile uutes liikmesriikides Ajavahemikus 2000-2006 kulutati ligikaudu 260 miljardit eurot struktuurimeetmetele.
Sellest summast broneeriti 213 miljardit eurot 15 vanale liikmesriigile: struktuurifondiprogrammid said 195 miljardit eurot ja Ühtekuuluvusfond sai 18 miljardit eurot.
47 miljardit eurot eraldati uutele liikmesriikidele (ühinemiseelsed fondid ja struktuurimeetmed).
Aastatel 2004–2006 eraldati ligikaudu 16 miljardit eurot umbes 200 programmile uutes liikmesriikides.
;
244.
märgib, et perioodi 1994–1999 programmide rakendamine viibis, mille üks tagajärgi oli perioodi 2000–2006 hilinenud programmitöö;
245.
väljendab seetõttu muret, et andmebaasid ei olnud vahehindamiste tegemisel kokkuvõtlike järeldusteni jõudmiseks piisavalt mahukad;
246.
märgib lühtlasi ära kontrollikoja eriaruannete 7/2003 ja 10/2006 järeldused struktuurifondide kulutuste eel- ja järelhindamiste kohta, milles kontrollikoda rõhutas, et:
−
eelarvelised assigneeringud määrati kindlaks rahaliste vahendite tõenäolist vastuvõtuvõimet maksimeerides;
−
eelhindamised mõjutasid programmitööd vähesel määral;
−
leiti märkimisväärseid puudusi järelhindamistes ja komisjoni järelevalves nende üle;
247.
rõhutab, et komisjon kirjeldas vahehindamise üldist eesmärki oma töödokumendis nr 8 järgmiselt:
−
hinnata, kas abi üldine vorm on asjakohane viis vastava piirkonna või sektori probleemidega tegelemiseks;
−
kontrollida, kas strateegilised teljed, prioriteedid ja eesmärgid on ühtsed ja endiselt asjaomased;
−
hinnata, milliseid edusamme on tehtud nende eesmärkide saavutamiseks ning millises ulatuses on neid võimalik reaalselt saavutada;
−
hinnata seatud eesmärkide kvantifitseerimist, täpsemalt seda, millises ulatuses need aitavad kaasa seiretegevusele ja hindamisele; hinnata seda, kuidas on horisontaalsed prioriteedid ‐ eriti võrdsed võimalused ja keskkond ‐ integreeritud abi eri vormidesse;
−
analüüsida rakendamis- ja järelevalvekorra asjakohasust; ja esitada tulemused kõrvutatuna tulemusreservi osas kokku lepitud näitajatega;
248.
väljendab heameelt selle üle, et hinnangutes tõestati, et liikmesriikide vastu võetud strateegiad olid endiselt asjakohased ja rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus oli selgelt paranenud; kuid oli võimatu hinnata programmide/projektide tõhusust või mõõta nende mõju, sest olemasolevad andmekogumid olid sageli ebapiisavad;
249.
on sügavalt mures, sest komisjoni kirjeldustest lähtudes on liikmesriikide järelevalvesüsteemid nõrgad; seetõttu oli raske tuvastada programmide ja projektide puudulikku rakendamist, järelhindamised olid takistatud ja ühenduste finantshuvide kaitse ei olnud tagatud; ainuüksi 2005. aastal tuvastati struktuurifondide valdkonnas eeskirjade eiramisi 600 miljoni euro väärtuses;
250.
nõuab seetõttu, et tulevikus seataks prioriteediks usaldusväärsete järelevalvesüsteemide loomine liikmesriikides, et ennetada selle meetme abil eeskirjade eiramisi ja võimalikke kelmusi;
251.
rõhutab täiendavalt, kui olulised on analüütilised hinnangud, milles jõutakse tegevusega seotud järelduste ja soovitusteni;
252.
väljendab kahetsust selle üle, et hinnangute tulemusi on raske võrrelda, sest liikmesriikidel ei palutud järgida standarditud hindamismudelit; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama näidikut või võrdlemissüsteemi, mille abil saavutatakse edaspidi ühtlasemaid hinnanguaruandeid, mistõttu paraneb võrreldavus ja selle tagajärjel ka nimetatud aruannete analüütiline sügavus;
253.
märgib, et n+2 reegel aitas kaasa assigneeringute laiemale kasutamisele; kuid juhib siiski tähelepanu sellele, et seeläbi sai rahaliste vahendite kasutamise suutlikkusest eesmärk omaette;
254.
märgib täiendavalt, et tulemusreservi assigneeringute eraldamisel lähtuti ilmnenud vajadusest viia ELi rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus kõige kõrgemale tasemele, mitte ei koondatud kulutusi tegevustele, mida hinnati eriti tõhusateks; seetõttu said toetusi peamiselt infrastruktuuriprojektid; üleüldiselt vähendati alakasutatud meetmete eelarvet;
255.
väljendab kahetsust, et vastuvõtuvõime eelistamise tulemusel ei arvestatud sageli horisontaalsete prioriteetidega, nagu keskkond ja võrdsed võimalused, ja poliitiliste prioriteetidega, nagu Lissaboni või Göteborgi strateegiad;
256.
kahetseb ka seda, et sageli eirati tühimõju- Tühimõjuefekt tekib siis, kui tegevus või investeering oleks ette võetud ka ilma rahastamiseta.
ja asendusefekti;
257.
jagab kontrollikoja arvamust probleemide osas, "mis on struktuurifondide kavandamisel ja juhtimisel tavalised [...]"
Punkt 51.
aastatel 2000–2006, näiteks:
−
vastuolud tõhusa ja säästliku kulutamise (kulutustele vastav tulu) ning vahendite kasutamise suutlikkuse maksimeerimise vahel;
−
vastuolud, mida põhjustab n+2 reegel, mis võimaldab ühelt poolt hoolikalt planeeritud kulutusi, ja teisalt annab võimaluse vahendeid lihtsalt eraldada;
−
ja vastuolud heade kavatsustega läbiviidud vahehindamise ja andmete puudulikkuse vahel;
258.
samal ajal tunnistab, et komisjon võttis kohustuse tegeleda mitmete puudustega nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.
:
−
põhinõue vahehindamise läbiviimiseks asendati vajadusel põhinevate jätkuvate hindamistega, et hinnata programmi rakendamist ja reageerida väliskeskkonna muutustele;
−
saab võimalikuks riiklike tulemus- ja ettenägematute kulude reservide kasutamine ja
−
n+2 reegel muutub (piiratud perioodiks) n+3 reegliks nendele liikmesriikidele, kelle SKT ühe inimese kohta perioodil 2001–2003 oli alla 85 % EL-25 keskmisest;
259.
kutsub komisjoni üles koostama programmitöö perioodi alguses selgeid suuniseid liikmesriikidele;
260.
tervitab asjaolu, et hindamisaruannete tulemusi võeti arvesse uute määruste koostamisel struktuurifondide haldamiseks perioodil 2007–2013; väljendab siiski kahetsust, et Euroopa Parlamendi järeldused, mis järgnesid kontrollikoja eriaruande 1/2007 avaldamisele, avaldavad käimasolevale programmitöö perioodile vaid piiratud mõju;
261.
kutsub seega komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid Euroopa Parlamendi täielikuks kaasamiseks, kui tehakse muudatusi struktuurifondide määrustesse, mida komisjon kavatseb kasutusele võtta kuni järgmise finantsperioodi alguseni, mis algab 2014. aastaga;
262.
on seisukohal, et struktuurifondide kohta kehtivates määrustes peaks olema sätestatud, et järkjärguline õppimisprotsess kajastuks õigusnormides; see on seda olulisem, kuna programmitöö perioodi lõpus ei ole võimalik järelhinnanguid koostada aegsasti enne seda, kui jõustub uue rahandus- ja programmitöö perioodi kohta kehtiv määrus; lisaks tuleks rahastamisperioodi erinevate etappide jooksul regulaarselt konsulteerida Euroopa Parlamendi pädevate komisjonidega;
263.
kutsub kontrollikoda ja komisjoni üles andma aru meetmete kohta, mis võeti seoses Euroopa Parlamendi järeldustega 2006. aasta eelarvele heakskiidu andmise menetluse ajal; lisaks kutsub komisjoni üles esitama perioodi 2000–2006 järelhindamise tulemused Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile;
264.
palub kontrollikojal analüüsida eriaruandes struktuurifondide kaudu rahastatud meetmete tõhusust, tulemuslikkust ja mõju praegusel hetkel;
II osa: Eriaruanne nr 2/2007 institutsioonide hoonetega seotud kulude kohta
265.
aktsepteerib seda, et pikaajaline planeerimine ja eelarveprognooside tegemine kinnisvarasektoris on keeruline, kuna otsused assigneeringute kohta tehakse iga-aastaselt ning kontoripinda oluliselt mõjutavaid tähtsaid poliitilisi otsuseid, nagu tulevased laienemised, ei ole võimalik täpselt ette näha; lisaks nõuab kinnisvarasektori otsuste elluviimine pikka ettevalmistusaega; teeb ettepaneku näha liidu konsolideeritud aastaaruandes ette vahendid mahukateks hooldustöödeks;
266.
väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi institutsioonid pakuvad valitud rahvaesindajatele ja ametnikele – üldjoontes – sobivaid töötingimusi;
267.
väljendab siiski kahetsust selle üle, et ELi institutsioonid ei ole kunagi võtnud endale kohustust arendada ühist kinnisvarapoliitikat, mis oleks võimaldanud neil oluliselt raha säästa; kutsub ELi institutsioone üles uuendama oma pingutusi ühise kinnisvarapoliitika väljatöötamiseks ja andma aru Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile piisavalt varakult enne 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust;
268.
kutsub ELi institutsioone üles töötama välja ühised kriteeriumeid kontoripindade ja kulude arvutamise osas ning seejärel hindama nii lühi- kui ka pikaajalisi vajadusi;
269.
võtab seoses sellega teadmiseks, et ELi institutsioonid on seadnud esikohale hoonete ostmise, sest ostmine on 40–50 % odavam kui üürimine;
270.
märgib, et kontrollikoda soovitas juba 1979. aastal, et üürilepingud peaksid sisaldama võimalust osta sellise hinnaga, milles võetakse arvesse eelnevalt makstud üüri (väljaostuõigusega põlisrent);
271.
väljendab kahetsust, et kontrollikoja märkused Strasbourgi IPE 1–3 hoonete ostmise kohta ei andnud 2006. aasta olukorrast täielikku ülevaate; juhib sellega seoses tähelepanu Euroopa Parlamendi 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni järeldustele (mis on lisatud 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale otsusele) ELT L 177, 6.7.2007, lk 3.
, eelkõige selle lõigetele 19 ja 20;
272.
küsib komisjonilt, miks oli Mondriani hoone rentimine hädavajalik ja milliseid alternatiivid olid kaalumisel;
273.
võtab teadmiseks, et ELi institutsioonid eelistavad koondada sarnases valdkonnas tegutsevaid teenistusi;
274.
tunnistab vastuolu Euroopa kvartalis püsimise praktilise eelise, mis seisneb geograafilises läheduses, ja majanduslike miinuste vahel, mis tekivad seoses sellega, et kohalikul kinnisvaraturul tekitatakse väga kõrge ja ennustatav nõudlus;
275.
tunnustab sellega seoses komisjoni jõupingutusi vähendada oma Euroopa kvartalis asuvate tööruumide osakaalu, mis on hetkel 82 %;
276.
kutsub ELi institutsioone üles hindama teenistuste üksuste ümberkolimisel hoolikalt oma vajadust püsida Euroopa kvartalis;
277.
küsib administratsioonilt, miks hoonete D4–D5 üleandmine viibis ja miks ei olnud võimalik varasemas etapis kaaluda avalikku hanget käsitlevaid õigusakte, keerukaid läbirääkimisprotseduure ja head naabruspoliitikat;
278.
küsib ELi institutsioonidelt, miks nad kasutasid (kontrollikoja andmetel) niivõrd laialdaselt läbirääkimistega menetlusi, vältides avalikke hankeid, makstes seega hoonete ehitamise või tööde eest hinda, mida ei määratud avaliku konkursi tulemusel;
279.
nõuab, et ELi institutsioonid peaksid laialdaselt kasutama võistupakkumist;
280.
rõhutab, et võistupakkumise menetluste puudumisel ei tohiks ehitiste ostuhinnad ja/või pikaaegsed rendisummad ületada ehituskulusid;
281.
on seisukohal, et pikaajalistes rendilepingutes peaks olema viide ostuhinnale ja et töövõtjatelt/ehitajatelt tuleks nõuda asjakohaseid finantstagatisi, et tagada lepingute täielik täitmine kuni lõpliku vastuvõtmiseni Finantsmääruse artikkel 102.
;
282.
kutsub ELi institutsioone üles sõlmima "peakorterilepinguid" riikidega, kus asuvad ELi institutsioonide peamised tööpaigad;
283.
juhib tähelepanu sellele, et lähtuvalt finantsmääruse artiklist 14 ei tohi ühendused ega ühenduste asutatud asutused võtta laenu; seoses sellega soovitab kasutada rohkem Euroopa Investeerimispanga finantsteenuseid ja pakkumismenetlust finantsturul, et intressimäära kindlaks määrata;
284.
kordab oma seisukohta kinnisvarapoliitika eelarvesse kandmise osas, mida korratakse Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsiooni (mis on lisatud otsusele Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu – Euroopa Parlament) ELT L 187, 15.7.2008, lk 3.
lõikes 5: (...) tuletab oma pädevatele organitele meelde, et "[...] tagasimaksed hoonete eest [...] tuleks kindlaks määrata eelarvestrateegia raames"; kritiseerib seetõttu oma pädevaid asutusi, sest Euroopa Parlamendi tulevasi soetusi puudutav kinnisvarapoliitika ei ole järjekordselt piisava selgusega eelarvestatud (eelarverida "kinnisvara soetamine" näitab vaid kandeid 2005., 2006. ja 2007. aasta kohta);
285.
palub kontrollikojal selgitada, kuidas ELi institutsioonid saaksid paremini ära kasutada liigendatud assigneeringuid;
286.
rõhutab, et ELi institutsioonid peaksid omama ehitusprojektide üle täielikku halduslikku, tehnilist ja rahalist kontrolli; sel eesmärgil tuleks kasutada kas kõrgelt kvalifitseeritud nõustajaid või arendada vajalikud teadmised välja institutsioonidevahelises raamistikus Kontrollikoja aastaaruanne 1999. eelarveaasta kohta, punkt 6.30 (EÜT C 342, 1.12.2000, lk 1).
;
287.
tuletab ELi institutsioonidele meelde oma nõuet, mida väljendati eespool nimetatud resolutsiooni (mis on lisatud 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele) lõikes 20: "[…] kutsub oma administratsiooni üles koostöös teiste liidu asutustega koostama aruannet selle kohta, kas oleks võimalik asutada Euroopa hooneamet, mis vastutaks ELi asutuste ja organite hoonete ehituse ja korrashoiu eest; nõuab, et see aruanne edastataks eelarvekontrollikomisjonile hiljemalt 1. oktoobriks 2007";
III osa: Eriaruanne nr 3/2007 Euroopa Pagulaste Fondi juhtimise kohta (2000–2004))
288.
tuletab kõikidele osapooltele meelde, et Euroopa Pagulaste Fond (ERF) asutati eesmärgiga luua raamistik ühise varjupaigapoliitika ettevalmistamiseks, hõlmates Euroopa ühist varjupaigapoliitikat käsitlevat korda, mis on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua progressiivselt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis hakkab olema avatud seal õiguspäraselt kaitset taotlevatele isikutele;
289.
rõhutab asjaolu, et pärast ERF I asutamist on vastu võetud mitmeid direktiive, määruseid ja otsuseid, millest osasid on fondi loomine otseselt või kaudselt soodsalt mõjutanud;
290.
rõhutab asjaolu, et ERF III Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsus nr 573/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine" raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 (ELT L 144, 6.6.2007, lk 1).
toimib ERF I-st erinevatel tingimustel; seega peaks see olema tihedalt seotud nõukogu direktiivide 2001/55/EÜ Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).
ja 2004/83/EÜ Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (ELT L 304, 30.9.2004, lk 12).
rakendamisega;
291.
rõhutab, et ERF III peaks siiski jätkama selles valdkonnas ELi poliitika arendamise toetamist, eeskätt valmistama ette "Dublini II konventsiooni" läbivaatamise, sealhulgas keskendudes varjupaigataotlejate vabatahtlikule ümberpaigutamisele ELis, eesmärgiga jõuda kokkuleppele kohustuste jagamises;
292.
kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi ERFi eeskirjade erineva tõlgendamise vältimiseks liikmesriikides ning tervitab hea tava seminaride käivitamist, et jagada mõnes liikmesriigis saadud kogemusi teistele, eriti uutele liikmesriikidele, kes pole veel väga tuttavad ERFiga;
293.
kutsub komisjoni üles tegema kõik endast oleneva liikmesriikidele tehtavate maksete kiirendamiseks ning suurendama liikmesriikide teadlikkust vajadusest teostada eriti väiksematele abisaajatele makseid õigeaegselt, et mitte seada ohtu uuenduslikke projekte ning võimaldada samuti väiksema eelarvega valitsusvälistel organisatsioonidel osaleda ERF III-s;
294.
nõuab, et riikide kinnitavad avaldused hõlmaksid kõiki valdkondi, kus liikmesriigid on kaasvastutavad ELi vahendite kasutamisel, nt ERF;
295.
kutsub eelarve peadirektoraati üles vaatama veel kord läbi rahaliste vahendite sissenõudmise praktikat, kuna sissenõudmistel sellega mitteseotud projektide kaudu on vastupidine mõju konkreetsete programmide toimimisele, mis põhjustab eeskätt eelmaksete hiliseid väljamakseid; sissenõudekorraldused tuleks esitada pigem asjaomase liikmesriigi rahandusministrile, mitte pidada need automaatselt kinni sellele liikmesriigile tehtavatest maksetest;
296.
kutsub komisjoni üles kasutama ERFi veelgi enam ennetavalt, et tõhustada ühise varjupaigapoliitika arengut;
297.
kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi statistiliste andmete ühtlustamise tagamisel, et vältida moonutusi nendes programmides, kus rahaliste vahendite usaldusväärne jaotamine sõltub Eurostati esitatud statistikast;
IV osa: Eriaruanne 4/2007 eksporditoetuse taotlustega hõlmatud saadetiste füüsilise ja asenduskontrolli kohta
298.
väljendab heameelt eriaruande 4/2007 avaldamise üle ning kutsub komisjoni üles võtma arvesse aruandes välja toodud puudusi ja võtma samas meetmeid kooskõlas kontrollikoja soovitustega;
299.
nõustub komisjoniga selles osas, et kontrollisüsteem peab täielikult toimima kuni viimase toetuse väljamaksmiseni; ootab seega, et komisjon kasutab oma algatamisõigust konkreetsete ettepanekute tegemiseks, et olukorda parandada;
300.
väljendab seoses sellega heameelt nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 14/2008 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 386/90 toetust või muid summasid saavate põllumajandustoodete ekspordi ajal teostatava kontrolli kohta) ELT L 8, 11.1.2008, lk 1.
üle, mis võimaldab liikmesriikidel, mis kasutavad riskianalüüsi, määrata kontrollimääraks 5 % liikmesriigi, mitte tolliasutuse kohta; väljendab siiski kahetsust, et komisjoni vastustes puudub selge ajakava tulevaste ettepanekute osas, arvestades lühikest aega enne eksporditoetuste järkjärgulist kaotamist;
301.
taunib mitmeid füüsiliste kontrollide tõhusust vähendavaid puudusi, eelkõige kontrollide prognoositavust, madala väärtuse ja madala riskiga ekspordi ulatuslikku kontrollimist, samuti meetodit, mida kasutatakse puistlastsaadetise kontrollimiseks;
302.
väljendab kahetsust seoses asenduskontrollidega, sest need ei olnud piisavalt üksikasjalikud ning liikmesriigid tõlgendasid erinevalt teostatavate kontrollide arvu;
303.
väljendab heameelt, et komisjoni kontrollide järelevalve hõlmab piisaval määral peamisi kontrolle; jagab siiski kontrollikoja muret selles osas, et komisjon ei ole reageerinud õigusaktide muudatuste või õigeaegsete finantskorrektsioonidega, hoolimata asjaolust, et komisjon on juba pikemat aega olnud nendest puudustest teadlik;
304.
märgib ära ja tervitab asjaolu, et plommide puutumatust kontrollivad ELi idapiiril pädevad asutused ja julgustab teisi liikmesriike seda eeskuju järgima;
305.
kutsub komisjoni jätkama pingutusi asjakohaste õigusaktide muutmisel, et tegeleda muu seas "üleukse kontrollide" küsimusega ja kehtestada vastavalt kontrollikoja hinnangule kohustus kasutada ekspordimenetluste riskianalüüsi;
V osa: Eriaruanne nr 5/2007 programmi CARDS haldamise kohta komisjoni poolt
306.
on seisukohal, et programm CARDS on andnud olulise panuse stabiliseerimis- ja lähenemispoliitikasse;
307.
kahetseb, et komisjoni- ja selle delegatsioonide poolne haldamine on äärmiselt läbipaistmatu, mistõttu hindamine osutub võimatuks; peab vastuvõetamatuks seda, et komisjonil pole ülevaadet CARDSi raames rahastatud projektide kohta, kuigi Euroopa Ülesehitusamet (EAR) on avaldanud nimekirja allkirjastatud lepingute kohta, tuues selles välja programmid ja projektid;
308.
tuletab meelde Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsiooni (mis on lisatud Euroopa Ülesehitusameti 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele) ELT L 187, 15.7.2008, lk 183.
soovitusi ja eelkõige selle lõiget 23;
309.
on äärmiselt üllatunud, saades teada, et riikides, kus programm CARDS viidi läbi EARi egiidi all, on EAR olnud ainuvastutav ühinemiseelse rahastamisvahendi kavandamise eest aastateks 2007 ja 2008 ning nende pakkumiste ettevalmistamise eest, milleks on vaja komisjoni allkirja; märgib, et see on vastuolus EARi volitustega ning eelkõige meenutab pakkumiste ettevalmistamise menetlus "TAOde" tehnilise abi büroode töötavasid, mille Euroopa Parlament hukka mõistis ja mis seejärel suleti;
310.
on seisukohal, et seoses sellega ei täitnud komisjon 2006. aastal kohustusi, mis tulenesid komisjoni enda 2005. aastal vastu võetud otsusest EAR järkjärgult kaotada, millega sätestati, et komisjoni delegatsioonid erinevates Balkani riikides peaksid juhtimise üle võtma alates ühinemiseelse rahastamisvahendi kehtivuse algusest;
311.
palub, et kontrollikoda viiks läbi järelauditi, mille eesmärk oleks võrrelda CARDS programmi haldamist komisjoni poolt ja selle programmi haldamist Euroopa Ülesehitusameti poolt komisjoni nimel, ning esitaks Euroopa Parlamendile tulemused 2008. aasta septembriks;
VI osa: Eriaruanne nr 7/2007 ühenduse kalavarude säilitamist käsitlevate eeskirjade kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteemide kohta (esitatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
312.
väljendab heameelt nimetatud aruande avaldamise üle ja õnnitleb kontrollikoda äärmiselt väärtusliku panuse eest selle väga olulise Euroopa poliitikavaldkonnaga tegelemisel;
313.
võtab kontrollikoja kriitikat tõsiselt ja arvab, et sellele peaks järgnema poliitika ulatuslik muutmine;
314.
väljendab heameelt komisjoni poolt teatatud kavatsuse üle arvestada aruandes välja toodud puudusi, samuti võtta meetmeid kooskõlas kontrollikoja soovitustega; väljendab siiski kahetsust, et komisjoni vastustes puudub selge ajakava tulevaste ettepanekute osas;
315.
tervitab eesistujariigi Sloveenia algatust kutsuda 18. veebruaril 2008 kokku erakorraline kalandusnõukogu kalanduse kontrolli teemal, et nimetatud aruannet arutada;
316.
kinnitab veel kord, et ettevaatuse ja jätkusuutliku arengu põhimõtetest lähtuv varude hea majandamine eeldab olemasolevate kontrollimehhanismide tugevdamist selliselt, et laeva lipuriik ja laevade tegutsemise koha rannikuriik saaksid igal ajal teavet laevade asukoha ja käimasoleva kalastustegevuse kohta;
317.
kutsub samas komisjoni üles esitama nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).
muutmise ajal meetmeid püügiandmete kvaliteedi ja usaldusväärsuse tagamiseks;
318.
märgib, et lisaks kontrollimehhanismidele esineb veel üks oluline probleem, nimelt püügikvootide määr, mille liikmesriigid läbirääkimistel kokku lepivad; rõhutab, et on vastuvõetamatu, et liikmesriigid määravad igal aastal püügikvoodid, mis on kõrgemad, kui teadlased jätkusuutliku kalapüügi huvide soovitavad;
319.
rõhutab, et lisaks kontrollimehhanismidele on põhiline probleem läbirääkimiste teel kokkulepitavad kvoodid; peab mitterahuldavaks, et järjekindlalt igal aastal kehtestatakse püügikvoodid, mis on kõrgemad, kui teadlased elujõuliste kalavarude säilitamiseks soovitavad;
320.
väljendab heameelt Euroopa Kohtu otsuse üle kohtuasjas C-304/02 komisjon
versus
Prantsuse Vabariik EKL 2005, lk I-6263.
, mis andis ühendusele selge kinnituse liikmesriikide rolli ja kohustuste osas seoses ühise kalanduspoliitika kontrolli ja jõustamisega;
321.
märgib siiski, et rikkumiste tuvastamisest nimetatud otsuse tegemiseni möödus 21 aastat ja Euroopa kalanduse jätkusuutlikkus kannatab, kui eksimuste parandamised toimuvad nii pika viivitusega;
322.
peab oluliseks, et komisjon võtaks üksikute liikmesriikide suhtes meetmed, kui on alust kahtlustada, et liikmesriik rikub või eirab ühise kalanduspoliitika kontrolli-, inspektsiooni- ja sanktsioonisüsteeme;
323.
väljendab heameelt komisjoni algatuse üle uurida võimalust kaasata ettepanekud uute algatuste kohta seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügiga (IUU) ühtlustatud haldussanktsioonidesse, mida kohaldatakse teatavate "IUU-õigusrikkumiste" suhtes;
324.
väljendab heameelt komisjoni teatise ( KOM(2007)0039 ) üle, millega algatati mõttevahetus püügivõimsuse ja -koormuse näitajate parandamise kohta ühise kalanduspoliitika raames ja seega ootab, et komisjon kasutaks oma algatusõigust konkreetsete ettepanekute tegemiseks, et ühist kalanduspoliitikat reaalselt parandada;
325.
märgib ära ja tervitab asjaolu, et pärast nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) ELT L 409, 30.12.2006, lk 1.
avaldamist valmistas komisjon viivitamatult ette oma rakenduseeskirjad (komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1566/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ELT L 340, 22.12.2007, lk 46.
);
326.
kahetseb asjaolu, et kuigi komisjon tegi ettepaneku kasutada suhteliselt lihtsaid ja kontrollitavaid püügikoormuse süsteeme, muudeti süsteem märkimisväärselt keerulisemaks suure hulga erandite tõttu, mis kehtestati liikmesriikide taotlusel läbirääkimistel nõukogus, ning mille tõttu on kogu süsteemi kontrollitavus oluliselt vähenenud;
327.
on seisukohal, et olemasolev õiguslik raamistik on liiga keeruline ega ole ajakohane ning nõuab komisjonilt tungivalt, et viimane kasutaks oma algatamisõigust ja teeks konkreetsed ettepanekud olukorra parandamiseks, lihtsustades ja ühtlustades ühise kalanduspoliitika õigusakte;
328.
taunib mitmeid puudusi, mis vähendavad füüsiliste kontrollide tulemuslikkust, samuti liikmesriikide vahelise andmeedastussüsteemi kui terviku puudusi ning Euroopa kontrollitavade puudumist kalandussektoris;
329.
väljendab heameelt komisjoni pingutuste üle, et uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga parandada olukorda seoses püügi- ja müügiandmetega ning raporteerimise ajastusega; on arvamusel, et elektroonilist registreerimist ja aruandlust käsitleva määrusega suureneks valideerimissüsteemide tõhusus, näiteks edastataks viivitamatult müügiteatise koopia elektroonilisel teel laeva lipuriigi ja kauba lossimisriigi asutustele, et seda oleks võimalik lossimisdeklaratsiooniga võrrelda;
330.
kutsub komisjoni üles suurendama liikmesriikide ametiasutuste vahelist vastastikust abi ja halduskoostööd ning vahetama pädevate riiklike ametnike vahel teavet, luues ühenduse käibemaksu süsteemile vastava süsteemi;
331.
on arvamusel, et kontrolli ja kogu ühise kalanduspoliitika seisukohast on äärmiselt oluline, et oleks olemas süsteem, mis võimaldaks jälgida püüki algusest kuni lõpptarbijani, nagu see eksisteerib juba siseturul seoses kõikide teiste toitainetega, ning nõuab tungivalt, et komisjon looks sellise süsteemi;
332.
rõhutab, et kehtestatud püügikvootidest tuleb kinni pidada ja neid jõustada; arvab, et komisjon peab võtma rangeid ja otsustavaid meetmeid, kui on alust kahtlustada kvoodisüsteemi suhtes toime pandud rikkumist või pettust;
333.
kutsub komisjoni ja liikmesriike tugevdama Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri pädevusi ja edendama nimetatud agentuuri olulist rakenduslikku rolli ühise kalanduspoliitika kontrollimisel ja ühtlustamisel ning läbipaistvuse ja koordineerimise tõstmisel, luues ühiskasutuskavade raames ühised tavad;
334.
kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut komisjoni kontrollijate pädevuste tõstmise kohta, kellel peaksid olema suuremad volitused, et luua ühise kalanduspoliitika ühine Euroopa kontrollistrateegia, ja kutsub üles liikmesriike seda aktsepteerima;
335.
on seoses sellega arvamusel, et kulude-tulude suhe, mis eksisteerib nende ressursside vahel, mis on suunatud ühise kalanduspoliitika kontrollitegevusele, ja tulemuste vahel, mis nende kontrollide abil saavutatakse (kontrollide proportsionaalsus ja tasuvus), peaks olema võtmeosis, millega komisjon arvestab oma tulevastes ühise kalanduspoliitikaga seotud ettepanekutes;
336.
märgib seoses sellega, et kõige tulemuslikumad kontrollimehhanismid on need, kus sidusrühmadel on otsene huvi säilitada kalanduse jätkusuutlikkus;
337.
kutsub liikmesriike üles otsustama püügikoormuse vähendamise raamistiku osas, kas niisugune vähendamine toimub:
a)
püügiaja lühendamisega püügivõimsust vähendamata;
b)
püügivõimsuse vähendamise abil püügiaega lühendamata
c)
või nende kahe ühendamisel;
ja kehtestama vajalikud struktuurimeetmed, et leevendada vähendamise sotsiaalseid mõjusid;
338.
kutsub komisjoni üles jätkama oma pingutusi asjakohaste õigusaktide muutmisel, et käsitleda muu seas ka ülevõimsuse küsimust, ja tegema ettepanekut meetmete kohta, millega vähendada kalandustööstuse struktuurilist ülevõimsust;
339.
kutsub komisjoni üles vaatama läbi alternatiivsed poliitilised lahendused, mille raames vajadus kontrolli ja sanktsioonide järele väheneb, sest suurendatakse kutseliste kalurite vastutust ning huvi elujõuliste kalavarude vastu;
VII osa: Eriaruanne nr 9/2007 Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamise kohta ‐ kas komisjoni lähenemisviisi on võimalik parandada? (vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
340.
tunnistab, et audit hõlmas alates 1995. aastast rakendatavat järelevalve ja hindamise korda kolmel viimasel programmitööperioodil ja TTA raamprogrammi (2007–2013) prognoosi;
341.
rõhutab, et 1995. aastast kuni 2006. aastani kestnud raamprogrammidele eraldati 42,63 miljardit eurot, mistõttu need olid Lissaboni strateegiasse kõige rohkem panustanud rahastamisvahendid; praeguse finantsraamistiku raames eraldati seitsmendale raamprogrammile 50,52 miljardit eurot;
342.
märgib, et kontrollikoda tõstatas küsimuse, kas komisjoni lähenemine raamprogrammide tulemuste hindamisele oli adekvaatne, pöörates erilist tähelepanu sekkumisloogikale, hindamisstrateegiale ja metoodikale;
343.
väljendab heameelt, et komisjon on aastate jooksul juba teinud märkimisväärse arvu parandusi;
344.
täheldab, et kontrollikoda märkis ära programmide halvasti määratletud eesmärgid ja selgesõnalise sekkumisloogika puudumise; kuid tunnistab, et programmide eesmärkide üle otsustavad sidusrühmad ja kaasseadusandjad; kutsub seetõttu otsustajaid pöörama erilist tähelepanu saavutatavate eesmärkide määratlemisele; tunnistab, et seitsmendas TTA raamprogrammis Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).
sisaldub selgesõnalisem sekkumisloogika: rõhutab, et eesmärgid peavad olema teostatavad ja mõõdetavad ("võrdlev hindamine"), et võimaldada teenistusalaste näitajate ja tõhusa järelevalve kasutamist;
345.
märgib, et kontrollikoda kritiseeris põhjaliku hindamisstrateegia puudumist; juhib seoses sellega tähelepanu seitsmenda TTA raamprogrammi ( SEK(2005)0430 ) mõju hindamise ja eelhindamisega kaasnenud parendustele;
346.
võtab teadmiseks kontrollikoja kriitika, et TTA raamprogramme rakendavate peadirektoraatide praegused kooskõlastamismehhanismid ei olnud tõhusad; kuid ei ole praeguses etapis veendunud "ühise hindamisüksuse" loomise vajalikkuses; soovitab pigem, et teadusuuringute peadirektoraat võtaks suurema vastutuse ja kooskõlastava rolli; jagab kontrollikoja arvamust, et välisekspertide rühm tuleks luua varajases etapis ning see peaks jätkama oma tegevust, et tagada järjepidev ja sidus lähenemisviis, eelkõige seetõttu, et hindamised on planeeritud 2008. aastaks (kuuenda TTA raamprogrammi järelhindamine), 2009. aastaks (faktiline vahearuanne seitsmenda TTA raamprogrammi kohta), 2010. aastaks (seitsmenda TTA raamprogrammi vahehindamine) ja 2015. aastaks (seitsmenda TTA raamprogrammi järelhindamine);
347.
võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse, et metoodikaalane juhendamine oli ebapiisav; kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma hindamise käsiraamatu avaldamist; on teadlik, et seitsmenda TTA raamprogrammi käigus vaadati üle aruandekohustused, et luua kokkuvõtlikum hindamise ja järelevalve andmebaas;
348.
on seisukohal, et vahe- ja järelhindamiste kvaliteet paraneb sedavõrd, mida selgemad on lähtetingimused (nt mõõdetavad eesmärgid, oodatav mõju, tõhus järelevalve, usaldusväärne andmebaas); rõhutab, et hindamised on kasulikumad, kui raamprogrammid on kohandatavad ("õppeprogrammid") ja nende põhjal tehtud järeldusi võib kasutada käimasolevate programmide parandamiseks;
349.
kutsub komisjoni üles pidama kontrollikoja soovitusi silmas, kui viiakse läbi planeeritud hindamisi aastatel 2008, 2009, 2010 ja 2015;
o
o o
350.
kutsub kontrollikoda üles võtma oma auditi osas järelmeetmeid enne 2010. aasta eelarvele täitmisele heakskiidu andmist ja andma aru eelarvekontrollikomisjonile; palub kontrollikojal samuti võrrelda hindamistele kulunud summade ja eriprogrammide väärtuste suhet ning millises suhtes on nimetatud protsent muude TTA programmidega kolmandates riikides (näiteks Kanadas).
