Täiskogu istung 23.-26. november 2009
Institutsioonid
2009-11-23 - 10:00
Tegu on aasta eelviimase istungiga Strasbourgis toimunud aasta eelviimase istungi tähtsündmusteks olid seisukohavõtud ELi laienemisstrateegia ja Kopenhaageni kliimakonverentsi suhtes, milles saadikud kutsusid ELi valitsusi üles võtma endale poliitilist juhtrolli.
Naiste kaitsmine vägivalla eest, valmistumine Lissaboni lepingust tulenevateks muutusteks ja rehvide ökomärgistamine- need oli teised tähtsad istungiteemad.
Uudislood Fookuses:
Roheline tuli uutele telekomi reeglitele
Barroso vastas saadikute küsimustele uue komisjoni ning energeetika teemal
Rehvide märgistamine: tarbijad peavad saama teha teadliku valiku
Saadikud soovivad, et EL säilitaks juhtrolli kliimamuutuse vastases võitluses
Parlament on Lissaboni lepinguks valmis
Lennuettevõtte pankrott: Saadikud nõuavad paremat hüvitist reisijatele
ELi laienemisstrateegia - parlament kirjeldab nõudmisi kandidaatidele
Naistevastase vägivallaga võitlemiseks on vaja selget õiguslikku alust
20091113FCS64439
Istungi kuumemad teemad
Uued internetile ligipääsu tagavad telekomi reeglid lõpphääletusel
ELi telekommunikatsioonieeskirjade põhjalik reform, mille eesmärk on tugevdada telefoni- ja internetikasutajate õigusi ning suurendada telekommunikatsiooniettevõtete vahelist konkurentsi, pannakse Euroopa Parlamendis lõplikule hääletusele 24. novembril.
Rehvide märgistamine: tarbijad peavad saama teha teadliku valiku
Kõik uued autorehvid Euroopas tuleb märgistada, et tarbijatel oleks võimalik valida kõige keskkonnasõbralikumad rehvid.
2012. aasta novembrist tuleb kõikidele rehvidele kanda teave nende kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta, sarnaselt kodumasinate, nt külmikute märgistamise süsteemiga.
Parlamendi ja ELi valitsuste esindajate poolt saavutatud kokkulepe tuleb täiskogul hääletusele kolmapäeval.
Saadikud soovivad ambitsioonikat kokkulepet Kopenhaagenis
Keskkonnakomisjonis vastu võetud resolutsioonis kutsuvad saadikud ELi valitsusi üles võtma endale poliitilist juhtrolli ning keskenduma sellele, et kliimamuutuse tippkohtumine Kopenhaagenis oleks edukas.
Kolmapäeval hääletusele tulevas resolutsioonis märgitakse, et tulevased põlvkonnad ei pruugi enam olla võimelised kliimamuutust kontrollima kui ülemaailmse tegutsemisega viivitatakse.
Lennuettevõtte pankrott: Saadikud nõuavad reisijatele hüvitist
Reisijad, kes on broneerinud pileti, kuid kelle lennufirma läheb pankrotti, peaksid saama hüvitist, leiavad saadikud EPP, S&D, ALDE ja roheliste fraktsiooni poolt koostatud resolutsioonis, mis tuleb täiskogul hääletusele kolmapäeval.
Parlament võtab seisukoha ELi 2009. aasta laienemisstrateegia kohta
Parlament võtab seisukoha edusammude kohta, mida on eelmisel aastal teinud ELiga liituda soovivad kandidaatriigid.
Täiskogu hääletab neljapäeval resolutsiooni, mis on koostatud kandidaatriikidega läbirääkimisi pidava Euroopa Komisjoni 2009. aasta laienemisstrateegia dokumendi alusel.
Parlament peab pärast kandidaatriikidega peetavate läbirääkimiste lõpuleviimist andma liitumisele oma heakskiidu.
Parlament valmistub Lissaboni lepinguks
Parlament teeb ettevalmistusi, et kohanduda Lissaboni lepingust johtuvate muutustega.
Saadikud hääletavad Euroopa Parlamendi kodukorda tehtavaid muudatusi, et võtta arvesse 18 uue saadiku saabumist, suurenenud seadusandlikku pädevust ning uut eelarvemenetlust, mis annab parlamendile ELi valitsustega eelarve osas võrdse sõnaõiguse.
Naiste kaitsmine vägivalla eest on ELis jätkuvalt väljakutseks
Saadikud arutavad koduvägivallaga võitlemise vajadust.
Naiste õiguste komisjoni liikmed leidsid, et rahvusvahelisele naistevastase vägivalla kaotamise päevale aluse pannud ÜRO resolutsiooni 10. aastapäeva tähistamise kontekstis peaks ELi tegevus selles valdkonnas hoogustuma.
Roheline tuli uutele telekomi reeglitele
Raportöör Catherine Trautmann (S&D) hetk pärast direktiivi vastuvõtmist Parlament kiitis heaks ELi telekommunikatsioonieeskirjade põhjaliku reformi, mis tugevdab telefoni- ja internetikasutajate õigusi ning suurendab telekommunikatsiooniettevõtete vahelist konkurentsi.
Uued reeglid, mis rakenduvad järgmise pooleteise aasta jooksul, tugevdavad tarbijaõigusi, tagavad juurdepääsu internetile ja andmete kaitse, suurendavad konkurentsi ning ajakohastavad raadiospektri kasutamist.
ELi telekomi raamdirektiiv võeti kolmandal (ja viimasel) lugemisel vastu 510 poolt- ja 40 vastuhäälega, 24 saadikut jäi erapooletuks.
"Käesolev seadusandlik pakett on suurepärane näide sellest, kuidas meie töö Euroopa õigusloojatena mõjutab kodanike igapäevaelu.
Mul on väga hea meel, et me oleme aidanud kaasa elektroonilise side ja interneti kasutajate õiguste tugevdamisele," ütles EP president Jerzy Buzek, kes allkirjastab telekomi paketi kolmapäeval koos Rootsi kommunikatsiooniministri Åsa Torstenssoniga.
Internetile juurdepääsu tagamine
Kasutajate juurdepääsu internetile võib piirata vaid juhul, kui see on vajalik demokraatlikus ühiskonnas, ning üksnes pärast eelnevat, õiglast ja erapooletut menetlust, mis tagab kasutajatele õiguse esitada oma seisukoht.
"Soovisime tagada, et kodanike õigusi ei peetaks eimillekski ega ignoreeritaks (...)
Tegemist on esimese korraga, kui seadusandlik tekst viitab interneti kasutamisele kui põhiõiguste- ja vabaduste kasutamisele," ütles parlamendi raportöör Catherine Trautmann (S&D, Prantsusmaa).
Saadikutel õnnestus tagada internetile juurdepääsule põhiõigustega võrdne kaitse, kui nad lisasid esmakordselt maailmas "internetivabaduse sätte" ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste raamdirektiivi.
Ettepanek sisaldab ka järgmist:
raadiospektri haldamise ühtlustamine kogu ELis, pidades eelkõige silmas üleminekut analoogtelevisioonilt digitaaltelevisioonile aastaks 2012;
liikmesriikide telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste vaheline koostöö;
funktsioonipõhise eraldamise lubamine, st eeskirjad, mis kohustavad turgu valitsevaid teenuseosutajaid eraldama oma võrguinfrastruktuuri majandusüksustest, mis pakuvad teenuseid kõnealuse infrastruktuuri kaudu.
Kodanikuõigused ja telekommunikatsioonisektori reguleerivad asutused
Parlament ja nõukogu olid juba varem jõudnud kokkuleppele telekommunikatsioonipaketi kahes teises osas (telekommunikatsioonisektori reguleerivad asutused ja kodanikuõigused), mille parlamendiliikmed kiitsid heaks 6. mail 2009 ja nõukogu 26. oktoobril 2009.
Kodanikuõiguste direktiivi eesmärk on:
parandada tarbijaõigusi, näiteks võimaldades tarbijale operaatori vahetamise korral mobiiltelefoninumbri ülekandmise ühe tööpäeva jooksul;
tugevdada isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset, näiteks nõuda nn präänikfailide kasutamiseks kasutaja nõusolekut.
Euroopa Parlamendi liikmed leppisid ELi telekommunikatsiooniministritega samuti kokku moodustada 27 liikmesriigi reguleerivaid asutusi koondav Euroopa tasandi organ: elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC).
Barroso vastas saadikute küsimustele uue komisjoni ning energeetika teemal
José Manuel Barroso teisipäeval parlamendis Energia ning uue komisjoni koostamine olid teemad, mis huvitasid EP fraktsiooniesimehi täna, kui nad esitasid komisjoni presidendi infotunni ajal José Manuel Barrosole küsimusi.
Barroso teatas, et "just täna edastati mulle viimased nimed 27 volinikukandidaadi kohale" ning ta lisas, et üheksa neist on naised.
EPP esimees Joseph Daul (FR) küsis, kas president Barroso usub, et sellel talvel on tulemas uus gaasikriis ning kas on olemas kodanikke kaitsevad meetmed.
Barroso vastas, et Venemaaga kokku lepitud varajase hoiatuse süsteem peaks võimaldama probleemid aegsasti tuvastada.
Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimees Martin Schulz (DE) soovis teada, milline on komisjoni hinnang Bulgaaria peaministri kommentaarile selle kohta, kas Bulgaaria sotsialistlik partei tuleks ära keelata.
President Barroso avaldas veendumust, et kõikidel demokraatlikel parteidel on demokraatlikes riikides oma koht.
Uue komisjoni struktuuri kohta ütles ALDE esimees Guy Verhofstadt (BE), et ta "ei ole veendunud" selles, et keskkonna portfell on vaja ümber korraldada.
Lisaks soovis ta teada, kuidas on tulevikus jaotatud praegune justiits- ja siseasjade portfell, sest ta ei soovinud ühendada julgeolekut sisserändega.
"Kliimamuutus on horisontaalne teema ning eesmärk on arvestada sellega kõikides poliitikavaldkondades," vastas Barroso.
Greens/EFA kaasesimees Daniel Cohn-Bendit (DE) soovis teada, kas uue komisjoni koostamise osas teeb otsuse Barroso või sunnivad liikmesriigid oma tahtmise peale.
Barroso vastas, et otsuse komisjon töö organiseerimise ning portfellide jaotamise osas teeb komisjoni president, ning Barroso kinnitas, et seda ta ka teeb.
Michał Tomasz KAMIŃSKI (ECR, PL) leidis, et EL peab tugevdama oma siseturu- ning konkurentsireegleid ning ta soovis teada, mida Barroso kavatseb selles vallas teha.
Barroso ütles, et komisjon on algatanud avaliku arutelu siseturu küsimuses ning ta kinnitas, et lõppraporti eest vastutab Mario Monti.
Lothar Bisky (EUL/NGL, DE) viitas sügavale majanduskriisile ning selle pikaajalistele mõjudele ning soovis teada, kas komisjoni president on valmis "laskma uuel komisjonil õppida väärast turuökonoomikast".
Barroso rõhutas, et tähelepanu koondatakse haridusele, elukestvale õppele, töötajate liikuvusele ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisele.
Rolandas Paksas (EFD, LT) esitas küsimuse tuumaenergia kohta Leedus.
Barroso vastas, et ta kõneles Medvedeviga Leedu energiatarne teemal ning et komisjon teeb Leedu võimude ning teiste partneritega selles valdkonnas aktiivselt koostööd.
Rehvide märgistamine: tarbijad peavad saama teha teadliku valiku
a säästlikkuse klasse: alates parimast (roheline "A" klass) kuni viletsaimani (punane "G" klass)©BELGA_AFP_JOEL SAGET 2012. aasta novembrist klassifitseeritakse ning märgistatakse kõik uued müügil olevad autorehvid Euroopas vastavalt nende kütusesäästlikkusele, märghaardumisele ja välisele veeremismürale.
Märgistus on sarnane kodumasinate, nt külmikute märgistamise süsteemiga.
Parlament kiitis kolmapäeval määruse heaks ilma hääletuseta.
Saadikud ja nõukogu läbirääkijad jõudsid oktoobri alguses kokkuleppele ning raportöör Ivo Belet (EPP, BE) kiitis õigusakti.
"Uus märgistussüsteem on selge meede, mis toob suurt kasu keskkonnale ning tarbijatele," ütles ta ja lisas, et kulud tootjatele peaks olema minimaalsed.
Kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja veeremismüra märgistamine
Sarnaselt Euroopa energiamärgisega kasutatakse rehvide märgistamisel säästlikkuse klasse alates parimast (roheline "A" klass) kuni viletsaimani (punane "G" klass).
Lisaks kütusesäästlikkusele annab märgistus teavet ka rehvi käitumise kohta märgades tingimustes ning veeremismüra kohta detsibellides.
Alates novembrist 2012 peavad sõiduautode ning väike- ja raskeveokite (C1, C2 ja C3 klass) turustajad teavitama tarbijat rehvide kütusesäästlikkusest, märghaardumisest ja välisest veeremismürast kõikides tehnilistes reklaamtrükistes, sh veebilehtedel.
Protekteeritud rehvid, professionaalsed maastikurehvid ning võidusõidu rehvid saavad erandi.
Kõikidel pärast 1. juulit 2012 toodetud C1 ja C2 rehvidel peab olema kleebis või märgis, kui nad tarnitakse tehasest poodi või autotöökotta.
Erinevalt külmkappidest ei ole rehvid poodides alati müügisaalis nähtaval kohal, mistõttu saadikud nõudsid, et müüja peab kliendile alati enne müüki näitama märgistust ning see info tuleb ära tuua ka arvetes.
Väga vaiksed rehvid
Parlament saavutas lisaks müra tähistava piktogrammi muutmise, et soosida vaikseid rehve.
Välismüra näidatakse valjuhääldist tulevate mustade "lainetega", mida on arvukamalt, kui rehv on mürarikkam.
Vaiksed rehvid (müra on alla 68 detsibelli) märgistatakse näiteks ühe musta ning kahe valge "lainega", mis on ära toodud detsibellide kõrval.
Kütusesäästlike ja ohutute rehvide soosimine
Otsus selle kohta, kas ja kuidas stimuleerida keskkonnasõbralike rehvide kasutamist, tehakse liikmesriigi tasandil.
Liikmesriigid võivad stimuleerida vaid selliste rehvide kasutamist, mille kütusesäästlikkus ning märghaardumine on vähemalt "C" klassis.
Kopenhaagen: Saadikud soovivad, et EL säilitaks juhtrolli kliimamuutuse vastases võitluses
Briti saatkond Jakartas, kus külastajad uurivad kliimamuutuse mõju ©BELGA_AFP_ROMEO GACAD Parlament ootab Kopenhaageni kliimatippkohtumiselt ambitsioonika ja õiguslikult siduva kokkuleppe saavutamist, mis näeks ette heitgaaside vähendamise eesmärgid arenenud ning arenguriikidele, rahastamiskohustused ja sanktsioonid eesmärkide mitte täitmise eest.
ELi valitsusjuhid peavad näitama üles poliitilist eeskuju, et Kopenhaageni kliimatippkohtumine oleks edukas, ütlevad saadikud kolmapäeval vastu võetud resolutsioonis.
Tulevased põlvkonnad ei pruugi enam olla võimelised kliimamuutust kontrollima kui ülemaailmse tegutsemisega viivitatakse.
Kopenhaagenis peavad läbirääkimiste osalised vähemalt jõudma siduvale kokkuleppele tööstusriikide eesmärkide üle kliimamuutuse leevendamisel ja rahastamise üle, öeldakse vastu võetud resolutsioonis.
Samuti tuleb kehtestada ametlik protsess õiguslikult siduva üldise 2012. aasta järgse kliimalepingu saavutamiseks 2010. aasta esimestel kuudel.
Paar nädalat enne COP15 kohtumist Kopenhaagenis, kus tahetakse viia lõpule läbirääkimised rahvusvahelise ulatusliku kliimamuutuste kokkuleppe sõlmimise üle 2012. aasta järgseks ajavahemikuks, kutsuvad saadikud riigipäid ja valitsusjuhte üles omistama sellele küsimusele võimalikult kõrget prioriteeti ja näitama üles poliitilist eeskuju.
Nad nõuavad tungivalt, et EL jätkaks kliimaalase välispoliitika väljaarendamist ja esineks ühehäälselt, et säilitada juhtroll COP 15 läbirääkimistel.
"Euroopa Liit on kliimakaitse osas võtnud juhirolli ning me tahame, et see ka Kopenhaagenis nii oleks.
Seetõttu peame jääma oma pakkumise juurde - 30%line CO2 vähendamine 2020. aastaks, "ütles keskkonnakomisjoni esimees Jo Leinen (S&D, DE).
516 poolt-, 92 vastu- ja 70 erapooletu häälega vastu võetud resolutsioonis ütlevad saadikud, et rahvusvaheline leping peaks tagama:
arenenud riikides kollektiivse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vahemiku 25–40% ülemises osas 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega ja pikaajaline eesmärk vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaase vähemalt 80% võrreldes 1990. aasta tasemega;
arengumaad tervikuna piiravad oma heitkoguste kasvu praegusest 15–30% väiksemaks; Arvestades aga Hiina, India ja Brasiilia majanduslikku osatähtsust, peaksid nad seadma endale tööstusriikidega sarnased eesmärgid;
arenenud riikide kohustuse anda piisavat, jätkusuutlikku ja prognoositavat rahalist ja tehnilist toetust arengumaadele - need vahendid peavad olema uued ja täiendama ametlikku arenguabi.
Umbes 5–7 miljardit eurot sellest oleks vaja kiirrahastamise korras aastateks 2010–2012;
ELi ühine panus arengumaade jõupingutustesse kliimamuutuse leevendamiseks ja selle tagajärgedega kohanemiseks peaks 2020. aastaks ulatuma vähemalt 30 miljardi euroni aastas;
nii heitkoguste vähendamise eesmärgid kui ka rahastamiskohustused tuleb allutada rangele vastavuse kontrolli režiimile, mis sisaldaks varase hoiatamise mehhanismi ja karistusi;
projektidele seatavad ranged kvaliteedistandardid peavad olema osa tulevastest korvamismehhanismidest, vältimaks seda, et arenenud riigid jätavad arengumaad ilma odavatest vähendamisvõimalustest, ning tagama selliste projektide kõrge taseme usaldusväärsete, kontrollitavate ja täiendavate heitkoguste tegeliku vähendamisega;
rahvusvahelise lennunduse ja meretranspordi lisamise rahvusvahelisse kokkuleppesse samasuguste kohustuslike eesmärkidega nagu muudes valdkondades, kusjuures vähemalt 50 % saastekvootidest tuleks müüa enampakkumisel;
arenguriikidele tuleb anda märkimisväärset rahalist toetust ning tehnilist ja haldusabi troopikametsade suuremahulise raadamise lõpetamiseks hiljemalt 2020. aastaks ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames tuleks luua ülemaailmne metsade süsinikumehhanism.
Saadikud rõhutavad, et Kopenhaageni kokkulepe võib anda vajaliku stiimuli nn uuele säästvale kursile, kiirendades säästvat sotsiaalset arengut ja majanduskasvu, edendades keskkonnasäästlikku tehnoloogiat, taastuvenergiat ja energiatõhusust, vähendades energiatarbimist ning kindlustades uued töökohad ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nii arenenud riikides kui ka arengumaades.
Teiste riikide panuse osas Kopenhaageni kliimakonverentsile nõuavad saadikud, et USA muudaks valimiskampaania käigus seatud eesmärgid siduvaks, andes sellega tugeva signaali.
Samuti rõhutavad nad, et on väga oluline, et ka India annaks oma panuse.
Resolutsioonis tunnustatakse Jaapani võetud kohustust vähendada oma heitkoguseid 2020. aastaks 25% võrra ja tervitatakse positiivseid signaale Hiinast.
Parlament on Lissaboni lepinguks valmis
Parlamendiga liitub 18 uut saadikut kokku 12 liikmesriigist, viies saadikute arvu 736-lt 751-ni (ajutiselt 754-ni) Parlament on valmis täitma uusi ülesandeid, mille Lissaboni leping talle annab.
Saadikud võtsid kolmapäeval vastu Euroopa Parlamendi kodukorra muudatused, et võtta arvesse 18 uue saadiku saabumist, suurenenud seadusandlikku pädevust ning uut eelarvemenetlust, mis annab parlamendile ELi valitsustega eelarve osas võrdse sõnaõiguse.
Täiskogu kiitis heaks parlamendi kodukorra muudatused.
Raportöör David Martin (S&D, UK) ütles istungil: "Ühtne Euroopa akt muutis parlamendi imikust väikelapseks, Maastricht tõi meid puberteeti, Nice ja Amsterdami lepingu tegid meist täiskasvanud ning ma usun, et Lissaboni leping teeb sellest parlamendist täieõigusliku täiskasvanud parlamendi."
18 uut saadikut asuvad oma postidele
Pärast seda, kui leping on jõustunud ning kõik liikmesriigid on ratifitseerinud protokolli, mis kinnitab uute saadikukohtade loomist, liitub parlamendiga 18 uut saadikut kokku 12 liikmesriigist.
Kuni protokolli ratifitseerimiseni ei ole uutel saadikutel hääleõigust, ent nad võivad saada vaatleja staatuse - selline võimalus lisati parlamendi kodukorda.
Kodukorda tehti samuti muudatusi, et võtta arvesse parlamendi seadusandliku pädevuse kasvu.
Lissaboni lepingu alusel langevad peaaegu kõik ELi poliitikavaldkonnad "tavalise seadusandliku menetluse" alla, kus parlament ja nõukogu on õigusloojatena võrdsed.
Samuti muudeti eelarvega seotud sätteid, sest parlamendil on tulevikus nõukoguga võrdne pädevus ka ELi eelarve osas.
Lisaks muudeti Euroopa Komisjoni presidendi ametisse nimetamise menetlust, sest parlament saab siingi rohkem pädevust.
Samuti lisati sätted põhiõiguste harta kohta, parlamendi õiguse kohta teha ettepanekuid aluslepingute muutmiseks ning sätted rahvusparlamentide suurema mõju arvesse võtmiseks.
Lennuettevõtte pankrott: Saadikud nõuavad paremat hüvitist reisijatele
Viimane pankrotti läinud lennufirma oli Slovakkia odavlennufirma SkyEurope 31. augustil 2009 ©BELGA_CTK Photo_Michal Kamaryt Reisijad, kes on broneerinud pileti, kuid kelle lennufirma läheb pankrotti, peaksid saama hüvitist ning abi, ütlesid saadikud Euroopa Komisjonile kolmapäeval.
Vastu võetud resolutsioonis palub parlament, et komisjon kaaluks võimalust esitada õigusakti ettepanek, mis tagaks, reisijaid ei jäeta saatuse hooleks, ilma majutuse või kojulennuta.
Saadikud tegid lisaks ettepaneku asutada hüvitiste reservfond ning nad leiavad, et kõikide lennuliinide ühes suunas lendavate reisijate puhul tuleks vabade istekohtade olemasolul järgida vastastikkuse vastutuse põhimõtet, mis tagaks, et lennuta jäänud reisijad saaksid koju sõita.
"Paljudel nendest reisijatest ei ole rahalisi vahendeid sellise probleemi lahendamiseks.
Nad on sellistest perekondadest, kes kulutavad oma säästud perepuhkusele ning kelle raske vaevaga teenitud raha läheb raisku, ehkki nemad ei ole milleski süüdi," ütles EP transpordikomisjoni esimees Brian Simpson Euroopa Komisjonile oktoobris peetud täiskogu arutelul.
Alates 2000. aastast on Euroopa Liidus pankrotti läinud 77 lennuettevõtjat.
Värskeim näide on SkyEurope, mis läks sel suvel pankrotti ning jättis paljud pileti ostnud reisijad hüvitiseta.
ELi laienemisstrateegia - parlament kirjeldab nõudmisi kandidaatidele
Parlament võttis vastu resolutsiooni, mis käsitleb Lääne-Balkani riike, Islandit ja Türgit©BELGA/MOODBOARD Praegused ja potentsiaalsed kandidaatriigid peavad jätkama reforme kui nad soovivad ELiga liituda.
Õigusriigi põhimõtete austamine, sõnavabadus, heanaaberlikud suhted, etniliste vähemuste kohtlemine ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus on teemad, millega tuleb jätkuvalt tegeleda, ütleb Euroopa Parlamendis 26. novembril vastu võetud resolutsioon.
Parlament võttis neljapäeval vastu Gabriele Albertini (EPP, IT) koostatud resolutsiooni komisjoni 2009. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta, mis käsitleb Lääne-Balkani riike, Islandit ja Türgit.
Parlament jääb kindlaks otsusele jätkata laienemispoliitikat, mis on osutunud ELi kõigi poliitikavaldkondade seas üheks edukamaks, ent ütleb, et kandidaatriikide ja Euroopa Liidu kindel otsus täita täielikult ja rangelt kõik Euroopa Ülemkogu 1993. aasta Kopenhaageni kohtumisel kehtestatud kriteeriumid on väga tähtis, muu hulgas ELi integreerimisvõime seisukohast.
Samuti on oluline kuulata kodanike muresid ja küsimusi ning neid lahendada.
Saadikud tervitavad jõupingutusi, mida piirkonnas on tehtud õigusriigi põhimõtet tagavate reformide teostamiseks, ehkki mõnel riigil on endiselt suuri probleeme, eelkõige korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses.
Sõnavabaduse puhul peavad saadikud Lääne-Balkani riikide ja Türgi esmaülesandeks tagada, et meedia vabastataks poliitilisest sekkumisest ning et tagataks reguleerivate asutuste sõltumatus.
Parlamendiliikmed nõuavad tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania jätkaksid ettevalmistusi, et täita kõik asjakohased kriteeriumid, nii et viisanõude kaotamine jõustuks nende riikide kodanike suhtes 2010. aasta juulist.
Lisaks peaks komisjon viivitamata alustama viisadialoogi Kosovoga, et kehtestada samasugune viisarežiimi lihtsustamise ja liberaliseerimise kava nagu Lääne-Balkani riikide puhul.
Resolutsioonis öeldakse, et kahepoolsed vaidlusküsimused tuleks lahendada asjaomaste poolte vahel.
Niisugused vaidlused ei tohiks ühinemisele takistuseks saada, ent Euroopa Liit peaks vältima püüdma need enne ühinemist lahendada.
Lääne-Balkani riikide liikumisel Euroopa Liiduga ühinemise suunas jääb põhitingimuseks täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga.
Horvaatia
Saadikud on arvamusel, et ühinemisläbirääkimised on võimalik lõpule viia 2010. aasta keskpaigaks, eeldusel et Horvaatia suurendab oma jõupingutusi, et tugevdada avalikku haldust, reformida justiitssüsteem, võidelda korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega ning teeb täielikku koostöö ICTYga.
FYROM
Nõukogul palutakse käituda vastavalt komisjoni soovitusele avada riigiga ühinemisläbirääkimised ning seada detsembrikuisel ülemkogul tähtaeg läbirääkimiste alustamiseks.
FYROM peab siiski veel jätkama jõupingutusi reformide elluviimisel, eriti haldusjuhtimise ja kohtureformi, korruptsioonivastase poliitika, naiste õiguste ja rahvustevaheliste suhete valdkonnas.
Türgi
Resolutsioonis rõhutatakse kohtusüsteemi reformi strateegia kiire rakendamise tähtsust Türgi riigi ja ühiskonna toimimise seisukohast.
Parlament peab kahetsusväärseks, et usuvabaduse valdkonnas ning sõna- ja ajakirjandusvabaduse valdkonnas on saavutatud vaid piiratud edu.
Saadikud tunnevad heameelt selle üle, et Türgi on alla kirjutanud Nabucco gaasijuhtme valitsustevahelisele kokkuleppele ja nõuavad energiapeatüki avamist ühinemisläbirääkimistel.
Lisaks rõhutatakse vajadust normaliseerida suhted Armeeniaga ning nõutakse, et Türgi Rahvusassamblee ja Armeenia parlament ratifitseeriksid asjaomased protokollid.
Lääne-Balkan
Saadikud leiavad, et nõukogu peaks viivitamata ratifitseerima vahelepingu Serbiaga.
Vahelepingu ühepoolne rakendamine näitab riigi otsustavust liikuda edasi liiduga ühinemise suunas, ütlevad nad.
On võimalik, et vaheleping allkirjastatakse detsembris ülemkogul.
Saadikud võtavad teadmiseks, et Bosnia ja Hertsegoviina on saavutanud mõningast edu seoses julgeoleku ja piirihaldusega, et on rahulolematud Bosnia ja Hertsegoviina piiratud edusammudega.
Riigi ebastabiilne poliitiline õhkkond ja ühtse visiooni puudumine tekitab saadikutes muret.
Seetõttu julgustavad nad nõukogu jätkama rahvusvahelise üldsuse toetusel jõupingutusi dialoogi arendamiseks Bosnia ja Hertsegoviina poliitiliste liidritega, et aidata riigil jääda Euroopaga integreerumise rajale.
Resolutsioonis tunnustatakse edu, mida Montenegro ja Albaania on saavutanud pärast viimast arenguaruannet ning julgustakse riike jätkama jõupingutusi reformide läbiviimisel.
Island
Parlament tervitab Islandi otsust ühineda ning saadikud eeldavad, et Islandi kõrge vastavus ühenduse õigustikuga tähendab seda, et Island saab kandidaatriigi staatuse lähemas tulevikus.
Naistevastase vägivallaga võitlemiseks on vaja selget õiguslikku alust
Saadikute hinnangul on naistevastase vägivallaga võitlemiseks vaja selget õiguslikku alust Seksuaalset vägivalda tuleks kuriteona tunnistada kõikides liikmesriikides ning selliste kuritegude sooritajad tuleb anda automaatselt kohtuliku uurimise alla, ütleb parlament neljapäeval vastu võetud resolutsioonis.
Meeste vägivald naiste vastu on struktuuriline ja laialt levinud probleem kogu Euroopas ning soopõhise vägivalla ohvriks langenud naiste arv on murettekitav.
Saadikud nõuavad tungivalt, et liikmesriigid "tunnistaksid ka abielusuhtes ja mitteametlikus lähisuhtes ilmneva ja/või meessoost sugulase poolt tarvitatud seksuaalse vägivalla ning vägistamise kuriteoks" ning "tagaksid selliste kuritegude sooritajate automaatse kohtuliku uurimise alla andmise".
Parlamendiliikmed paluvad liikmesriikidel võtta asjakohaseid meetmeid naiste suguelundite moonutamise lõpetamiseks.
Mistahes väited viidetega kultuuri, traditsioonide või usuga seonduvatele kommetele ja tavadele kui leevendavale asjaolule naistevastase vägivalla juhtumite, nn aukuritegude ja naiste suguelundite moonutamise puhul tuleb tagasi lükata.
Meeste vägivald naiste vastu on ka naiste ja meeste vahelise ebavõrdsuse küsimus, öeldakse resolutsioonis ning saadikud lisavad, et meeste vägivald naiste vastu kujutab endast inimõiguste rikkumist ning eelkõige rikutakse õigust elule, turvalisusele, väärikusele, füüsilisele ja vaimsele puutumatusele ning seksuaalelu ja soojätkamisega seotud valikutele ning tervisele.
Parlament palub komisjonil esitada sihtotstarbeline ning ühtne ELi poliitikakava naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemiseks, nagu on märgitud komisjoni teatises "Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010".
Vaja on selge õigusliku aluse loomist võitluseks naistevastase vägivalla kõigi vormide, sealhulgas naistega kaubitsemise vastu, ning liikmesriigid peaksid töötama välja terviklikud riiklikud tegevuskavad võitluseks naistevastase vägivalla vastu.
Lisaks tuleks soopõhise vägivalla või inimkaubitsejate võrgustike naissoost ohvritele anda juurdepääs tasuta õigusabile, et nad saaksid panna maksma oma õigused kõikjal ELis.
ET
1
PHOTO
20091111PHT64313.jpg
ET
2
PHOTO
20091120PHT64928.jpg
ET
3
PHOTO
20091120PHT64926.jpg
ET
4
PHOTO
20091125PHT65305.jpg
ET
5
PHOTO
20091120PHT64932.jpg
ET
6
PHOTO
20091120PHT64940.jpg
ET
7
PHOTO
20091120PHT64942.jpg
ET
8
PHOTO
20091125PHT65311.jpg
ET
9
PHOTO
20091125PHT65313.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
