P6_TA(2006)0169
2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Ülesehitusamet
A6-0095/2006
1.
Euroopa Parlamendi otsus Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (N6-0003/2005 – C6-0160/2005 – 2005/2108(DEC) )
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet ELT C 332, 28.12.2005, lk 19.
;
–
võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega ELT C 332, 28.12.2005, lk 15.
;
–
võttes arvesse nõukogu 14. märtsi 2006. aasta soovitust (5972/2006 - C6-0093/2006 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
eriti selle artiklit 185;
–
võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta EÜT L 306, 7.12.2000, lk 7.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2068/2004 (ELT L 358, 3.12.2004, lk 2).
, eriti selle artiklit 8;
–
võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3).
eriti selle artiklit 94;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A6-0095/2006 ),
1.
annab heakskiidu Euroopa Ülesehitusameti direktori tegevusele ameti 2004. eelarveaasta eelarve täitmisel;
2.
esitab oma märkused lisatud resolutsioonis;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja selle lahutamatuks osaks olev resolutsioon Euroopa Ülesehitusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).
2.
Euroopa Parlamendi otsus Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta (N6-0003/2005 – C6-0160/2005 – 2005/2108(DEC) )
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet ELT C 332, 28.12.2005, lk 19.
;
–
võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega ELT C 332, 28.12.2005, lk 15.
;
–
võttes arvesse nõukogu 14. märtsi 2006. aasta soovitust (5972/2006 - C6-0093/2006 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
eriti selle artiklit 185;
–
võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta EÜT L 306, 7.12.2000, lk 7.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2068/2004 (ELT L 358, 3.12.2004, lk 2).
, eriti selle artiklit 8;
–
võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3).
eriti selle artiklit 94;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A6-0095/2006 ),
1.
võtab teadmiseks järgmised Euroopa Ülesehitusameti 2004. ja 2003. eelarveaasta raamatupidamisaruande arvnäitajad:
2004. ja 2003. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne (
1
) (tuhandetes eurodes)
(1000 eurot)
2004
2003
Tulud
EÜ toetus
231 909
274 221
Kulude sissenõudmine (taaskasutatavad tulud - III jaotis)
1 229
1 318
Haldustegevusest saadud tulud (taaskasutatavad tulud - I ja II jaotis)
181
199
Muud tegevustulud
6 113
28 413
Tegevustulud kokku
239 432
304 151
Kulud
Halduskulud
- Personalikulud
17 575
17 333
- Muud halduskulud
6 290
6 475
Tegevuskulud
- Otsene tsentraliseeritud haldamine
268 965
297 168
Haldus- ja tegevuskulud kokku
292 830
320 976
Põhitegevuse ülejääk/(puudujääk)
–53 398
–16 825
Erakorraline kasum
738
Erakorraline kahjum
–1 269
–4 118
Aasta majandustulemus
–53 929
–20 943
(1) 2003. aasta arve on varasemalt esitatud arvude suhtes kohandatud, et kajastada muutust raamatupidamistavades.
NB: Kogusummades võib esineda ümardamisest tulenevaid erinevusi.
Allikas: Ameti andmed - tabelis tehakse kokkuvõte ameti poolt aastaaruandes esitatud andmetest.
2.
kiidab Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamiskontode sulgemise heaks;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülesehitusameti direktorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).
3.
Euroopa Parlamendi resolutsioon märkustega, mis on Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa ((N6-0003/2005 – C6-0160/2005 – 2005/2108 (DEC))
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet ELT C 332, 28.12.2005, lk 19.
;
–
võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2004. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega ELT C 332, 28.12.2005, lk 15.
;
–
võttes arvesse nõukogu 14. märtsi 2006. aasta soovitust (5972/2006 - C6-0093/2006 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
eriti selle artiklit 185;
–
võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta EÜT L 306, 7.12.2000, lk 7.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2068/2004 (ELT L 358, 3.12.2004, lk 2).
, eriti selle artiklit 8;
–
võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3).
eriti selle artiklit 94;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A6-0095/2006 ),
A.
arvestades, et kontrollikoda teatas, et ta sai piisavat kinnitust selle kohta, et (välja arvatud suutmatus olla kindel pikaajaliste saadaolevate summade täies ulatuses kirjendamises) 31. detsembril 2004 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne oli usaldusväärne ning (välja arvatud sobimatutest valikukriteeriumitest tingitud kõrvalekalded lepingute sõlmimisel) aluseks olevad tehingud olid tervikuna vaadelduna seaduslikud ja korrakohased;
B.
arvestades kontrollikoja kinnitust, et ta on saanud piisavaid garantiisid kõikidelt asutustelt, välja arvatud selgesõnalised reservatsioonid Euroopa Ülesehitusameti, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse, Euroopa Koolitusfondi, Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse ja Euroopa Toiduohutusameti 2004. eelarveaasta kohta,
1.
tuletab meelde, et finantsmääruse artikli 185 alusel annab Euroopa Parlament heakskiidu juriidilise isiku seisundis ja eelarvest tegelikult toetusi saavate ühenduses asutatud asutuste eelarve täitmisele; märgib sealjuures, et nimetatud asutusi ei rahastata täielikult ega ka mitte osaliselt ühenduste eelarvest; rõhutab, et heakskiidu andmise otsus hõlmab nii kõnealuste asutuste rahastamist eelarvest kui eelarvevälist rahastamist; peab vastuvõetamatuks olukorda, kus mõned Euroopa Liidu asutatud asutused peavad andma aru muude kui ühenduse eelarvest tulenevate ressursside kasutamise kohta, samas kui teised, kes ei saa eelarvest toetust, seda tegema ei pea; kinnitab põhimõtet, mille kohaselt kõik ühenduse asutused, olenemata sellest, kas nad saavad toetusi või mitte, peavad saama Euroopa Parlamendilt eelarvete täitmise heakskiidu, isegi juhul, kui heakskiidu annab oma põhikirja kohaselt mõni teine pädev asutus, ning teeb järelduse, et tuleb läbi vaadata kõik nimetatud põhimõttega vastuolus olevad tekstid;
2.
peab väga oluliseks kontrollikoja aruande tabelit 1, mis võeti esmakordselt kasutusele 2003. aasta heakskiidu andmise käigus ning milles võetakse kokku ameti volitused ja kohustused, juhtimine, ressursid, tegevus ja pakutud teenused; märgib, et tabelis 1 sisalduva teabe esitab amet; palub kontrollikojal kontrollida tabeli 1 sisu;
3.
nõuab kindlalt, et lisaks raha nõuetekohasele kasutamisele peaksid asutused püüdma kasutada raha võimalikult tõhusalt ja tulemuslikult; palub kontrollikojal kaaluda võimalust laiendada oma iga-aastasi eriaruandeid asutuste kohta, nii et need hõlmaksid tulemuslikkuse ja eesmärkide saavutamise kontrolli; nõuab sellega seoses ja vastavalt oma resolutsioonidele 2003. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, et võetaks arvesse järgmist: erinevad asutused peavad võimaluste piires vältima tegevuse kattumist ja tuleb täpsustada meetmeid, mida võetakse läbipaistvuse suurendamiseks üldsusega suhtlemisel, ning ühenduse positiivse diskrimineerimise meetmeid soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks kõikidel tööle võtmise, koolituse ja vastutusalade jaotamise tasanditel;
4.
märgib, et ühenduse asutuste maine ja nende tegevuse kajastamine ajakirjanduses ei ole alati positiivne ning et paljud neist ei ole oma halba mainet ära teeninud; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu kodanikke tuleks olukorrast teavitada, selgitades nii sageli kui vaja ja asjakohaseid vahendeid kasutades nimetatud asutuste ellukutsumise põhjusi ja nende saavutusi; kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid talle asjakohasena tunduvaid vahendeid kasutades;
5.
märgib, et Euroopa Liidu laienemine 2004. aastal mõjutas oluliselt ühenduse asutuste ülesehitust ja töökorraldust ning et paljud asutused juhivad sellele oma tegevusaruannetes tähelepanu, rõhutades eriti administraatorite arvu suurenemist; kutsub komisjoni üles analüüsima tegelikke ja võimalikke probleeme ning esitama soovitusi eeskirjadesse vajalike muudatuste tegemiseks;
6.
võtab teadmiseks, et komisjon on võtnud endale kohustuse ühtlustada oma peadirektoraatide tegevusaruannete esitusviisi; kutsub üles kasutama sama lähenemisviisi ühenduse asutuste tegevusaruannete puhul, ehkki need on sisu poolest väga erinevad; palub komisjonil ühenduse asutustele täpsemalt selgitada, millist teavet ja milliseid tegevusnäitajaid nad on kohustatud esitama;
7.
märgib rahulolevalt, et kontrollikoda sai anda ametile 2004. eelarveaasta kohta positiivse kinnitava avalduse; kiidab ametit tehtud edusammude eest; märgib siiski, et kontrollikoda esitas kinnitavas avalduses reservatsioone, mille põhjus on kindlusetus seoses aruannete täielikkusega ja probleemid lepingute sõlmimise menetluses; nõuab kindlalt, et amet jätkaks jõupingutusi finantsjuhtimise ja kontrolli parandamiseks, eriti kontrollikoja poolt esile tõstetud nõrkades valdkondades;
8.
nõuab tungivalt, et amet küsiks nõu oma sularahahalduse poliitika parandamiseks, et kasutada võimalikult hästi ära sageli ulatuslikke summasid, mida hoitakse jooksevkontodel;
9.
võtab murelikult teadmiseks reservatsiooni, mida kontrollikoda väljendas aruannete kohta põhjusel, et tal ei ole võimalik saada kindlust, et ekvivalentfondide, krediidiliini programmide ja spetsiaalsete rahastutega seotud tehingud on täies ulatuses kirjendatud, kuna puuduvad tõhusad sisekontrollimenetlused seoses pikaajaliste saadaolevate summadega; nõuab kindlalt, et kontrollikojal peab olema võimalik kõiki tehinguid kontrollida;
10.
tervitab ÜRO peasekretäri eriesindaja asetäitja poolt Euroopa Parlamendi delegatsioonile tehtud avaldust, mille kohaselt on tõestatud koopiad kõigist ameti rahastatud projekte ja programme puudutavatest dokumentidest kontrollikoja taotluse korral kontrollimiseks kättesaadavad; palub kontrollikojal nimetatud kontrollimise täpne kord läbi rääkida ja kokku leppida ÜRO ajutise missiooniga Kosovos (UNMIK);
11.
nõuab tungivalt, et kontrollikoda, komisjon ja ÜRO vastutavad isikud Kosovos vaataksid võimalikult kiiresti läbi komisjoni ja ÜRO vahel 29. aprillil 2003 sõlmitud finants- ja haldusalase raamlepingu kohaldamise ja parandaksid selle lepingu kohaldamist ning teavitaksid Euroopa Parlamenti tehtud edusammudest, et suurendada teiste organitega (UNMIK, IOM jne) ühiselt läbiviidavate programmide eelarvete haldamise usaldusväärsust ja tõhustada järelevalvet;
12.
nõuab tungivalt, et komisjon ja Euroopa Ülesehitusamet tihedas koostöös UNMIKi ja finantsjuurdluse üksusega (FIU) kehtestaksid selged ja läbipaistvad riigihanke eeskirjad, asutaksid selles valdkonnas sisemised ja kõrgemad kontrolliasutused ning teavitaksid Euroopa Parlamenti tehtud edusammudest, et lahendada tõsiseid probleeme, mis on praegu tekkinud seoses riigihankelepingute sõlmimise ja kontsessioonide andmisega kahtlastel tingimustel eriti tundlike, nt mobiilsideoperaatoreid puudutavate projektide puhul, ning et vältida võimalikke korruptsioonisüüdistusi;
13.
kutsub komisjoni ja kontrollikoda üles lisama Euroopa Ülesehitusameti eelarve täitmisele heakskiidu andmise iga-aastasesse aruandesse peatüki Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja FIU tegevuse kohta seoses Kosovos läbi viidud ühenduse rahastatud programmide ja projektidega, et suurendada läbipaistvust ja parandada eelarvekontrolli;
14.
võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse lõpetada ameti volitused (2008. aasta lõpus) ning anda ameti tegevus üle komisjoni enda delegatsioonidele ja kohalikele kontoritele; on seisukohal, et vaatamata kontrollikoja ohtrale kriitikale ja komisjoni toetuse puudumisele, on amet oma volituste kohaselt tegutsedes kogu tegevusaja jooksul saavutanud positiivseid tulemusi; usub, et komisjon võiks ameti töötajate oskusteabest veelgi kasu saada; palub pädeval parlamendikomisjonil uurida, kas ameti järkjärgulisel sulgemisel poleks negatiivset mõju vajalikule majanduslikule ja poliitilisele arengule ning kas komisjoni enda delegatsioonid ja kohalikud kontorid suudavad täita samu ülesandeid, nagu on määratletud ameti volitustes;
15.
võtab teadmiseks ameti lühiajalistest volitustest tingitud probleemid sobivate töötajate tööle võtmisel; on arvamusel, et ameti järkjärgulise sulgemise asemel vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud ajakavale peaks volituste kestus sõltuma poliitilistest ja majanduslikest kriteeriumitest ning arengutest; on lisaks arvamusel, et volitusi tuleks poliitilistel põhjustel pikendada ja laiendada, ning märgib, et see aitaks parandada ka ameti suutlikkust võtta tööle ja hoida sobiva kvalifikatsiooniga ja kogenud töötajaid; on arvamusel, et ülesehitusameti kogemusi võiks kasutada ülesehitusabi osutamiseks kõikjal kus vaja, näiteks Iraagis, Afganistanis, Pakistanis, Indias ja tsunami tagajärjel kannatanud riikides, teise etapina pärast seda, kui humanitaarabiamet on tegelenud esmaste humanitaarvajadustega;
16.
on pettunud, et kontrollikoda avastas taas sobimatutest valikukriteeriumitest tingitud kõrvalekaldeid lepingute sõlmimisel; nõuab tungivalt, et amet kehtestaks realistlikumad ja sobivamad valikukriteeriumid ning kohaldaks neid rangelt, et tagada pakkujate läbipaistev ja õiglane kohtlemine; võtab teadmiseks ameti kinnituse, et paranemist on näha 2005. aasta auditi läbiviimisel;
17.
nõuab kindlalt, et amet võtaks kasutusele standarditud süsteemi maksetaotlustega esimesel võimalusel tegelemiseks, nagu kontrollikoda soovitas;
18.
palub komisjonil aidata asutustel järgida võimalikult täpselt eelseisvaks aastaks kokku lepitud töökava, mis võimaldab tegevust nõuetekohaselt kavandada ja ellu viia, ning eelkõige vältida töökoormuses viimasel hetkel toimuvaid suuremaid muudatusi;
19.
palub komisjonil suurendada asutustevahelist sünergiat tänu tõhusamale koostööle, töö kattumise vältimisele ja puuduste kõrvaldamisele eelkõige ühistes valdkondades, nagu koolitus, ühenduse poliitika valdkonnaülene kohaldamine, uusimate haldussüsteemide kasutamine ja eelarve korrektse haldamisega seotud probleemide lahendamine.
