Täiskogu kokkuvõte - Strasbourg 16.-19.jaanuar 2006
Institutsioonid
2006-01-23 - 18:20
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev: Euroopa Komisjon tegi avalduse homofoobia kohta Euroopas, samuti tegi komisjon avalduse kliimamuutuse teemal.
Lisaks toimus Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT) liidu kodakondsust puudutava ja Christa PRETSi naiste ja lastega kaubitsemise ennetusstrateegiaid puudutava raporti arutelu.
Teisipäev: Päevakorras oli Georg JARZEMBOWSKI sadamateenuste turu liberaliseerimise raport, samuti Roberts ZÍLE raport EÜ õhutranspordialaste suhete kohta Venemaa ja Hiinaga.
Lisaks arutati Eija-Riitta KORHOLA raportit Århusi konventsiooni kohaldamise kohta EÜ institutsioonide ja organite suhtes, Jonas SJÖSTEDTi kaevandustööstuse jäätmete käitlemise raportit ning Jules MAATENi raportit suplusvee kvaliteedi kohta.
Kolmapäev: Nõukogu tutvustas Austria eesistumise kava.
Toimus Johannes VOGGENHUBERi ja Andrew DUFFi koostatud Euroopa Liidu ja põhiseaduse lepingu tulevikku käsitleva raporti arutelu.
Nõukogu ja komisjon tegid avalduse olukorra kohta Tšetšeenias peale valimisi ja kodanikuühiskonna kohta Venemaal ning arutati Charles TANNOCKi raportit Euroopa naabruspoliitika teemal.
Päevakorras oli ka Gérard ONESTA Euroopa Parlamendi liikmetele kehtivat käitumiskoodeksit käsitlev raport.
Lisaks toimus hääletus väidetavate CIA lendude ning "kinnipidamiskeskuste" teemat uurima hakkava ajutise komisjoni mandaadi osas ja resolutsiooni osas, mis käsitleb Euroopa Ülemkogu ühisseisukohta finantsperspektiivi küsimuses.
Neljapäev: Arutati Lissaboni strateegia tulevikku soolisest aspektist lähtudes.
Toimus hääletus CIA-ajutise komisjoni koosseisu osas.
20060113BKG04268
Osaistungjärgu avamine:
Euroopa Parlamendi President Josep BORRELL avas käesoleva aasta esimese osaistungjärgu.
Ta teavitas parlamendiliikmeid Phillip WHITEHEAD i surmast 31. detsembril 2005. aastal.
Phillip Whitehead oli Ühendkuningriigist pärit sotsiaaldemokraatide fraktsiooni liige ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni esimees.
Parlamendiliikmed pidasid seejärel tema mälestuseks minutilise leinaseisaku.
Muudatused päevakorras:
Päevakorda muudatusi ei tehtud.
Parlament lõi ajutise komisjoni CIA oletatavate lendude uurimiseks
Kas CIA kinnipidamiskeskused Euroopas on tõesti olemas?
Kas CIA on kasutanud Euroopa lennujaamu terrorismis kahtlustatavate transportimiseks kohtadesse, kus neid võib ähvardada piinamine?
Just nendele küsimustele hakkab 18. jaanuaril loodud ajutine komisjon vastust otsima.
Komisjon, kuhu kuulub 46 saadikut kõikidest fraktsioonidest, hakkab uurima ka seda, kas Euroopa valitsused olid oletatavatest toimingutest teadlikud ning kas nendesse olid kaasatud ka Euroopa kodanikud.
Esimesed teated oletatavate CIA lendude kohta tulid 2005. aasta novembris.
Euroopa Parlament võttis 15. detsembril 2005 vastu resolutsiooni, kus väljendati soovi teemat uurida.
Esimeeste konverents arutas loodava komisjoni olemust ja koosseisu ning kolmapäeval, 18. jaanuaril kiitis täiskogu heaks komisjoni loomise, 19. jaanuaril aga koosseisu.
Ajutine komisjon, mis hakkab uurima Euroopa riikide oletatavat kasutamist CIA vangide vedamiseks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks, loodi parlamendi kodukorra artikli 175 alusel.
Ajutine komisjon peab uurima, kas:
CIA (Luure Keskvalitsus) või teised Ameerika Ühendriikide agendid või kolmandate riikide luureteenistused on osalenud inimröövides, vangide "erakorralises üleviimises", kinnipidamises salajastes kinnipidamiskohtades, suhtlemisvõimaluseta kinnipidamises, piinamises, julmas ning ebainimlikus ja inimväärikust alandavas kohtlemises Euroopa Liidu territooriumil, sealhulgas ühineja- ja kandidaatriikide territooriumil, või on kasutanud kõnealust territooriumi sellel eesmärgil, näiteks lendude abil;
neid tegusid, mida on väidetavalt tehtud Euroopa Liidu territooriumil terrorismivastase võitluse raames, võib lugeda muu hulgas Euroopa Liidu lepingu artikli 6, Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklite 2, 3, 5 ja 6, põhiõiguste harta, ÜRO piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastase konventsiooni ning ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelise väljaandmist ja õigusalast koostööd kriminaalasjades käsitleva lepingu rikkumiseks, samuti muude Euroopa Liidu/ühenduse ja selle liikmesriikide sõlmitud rahvusvaheliste lepingute rikkumiseks, sealhulgas Põhja-Atlandi lepingu ja sellega seotud relvajõudude staatuse lepingute ning rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni rikkumiseks;
ELi kodanikud on osalenud inimröövides, "erakorralise üleviimise" toimingutes, salajastes kinnipidamiskohtades kinnipidamises, suhtlemisvõimaluseta kinnipidamises või piinamises või julmas, ebainimlikus või inimväärikust alandavas kohtlemises või olnud niisuguse tegevuse ohvrid;
liikmesriigid, ametnikud või Euroopa Liidu institutsioonide ametiülesandeid täitvad isikud on olnud seotud või olnud oma tegevuse või tegevusetusega kaassüüdlased üksikisikute tunnustatud või tunnustamata ebaseadusliku vabaduse võtmisega, sealhulgas inimröövimine, üleviimine, üleandmine, kinnipidamine või piinamine.
Samuti peab ajutine komisjon esitama täiskogule soovitused Euroopa tasandil tehtavate poliitiliste, õiguslike ja halduslike järelduste osas, samuti võimalike tagajärgede osas ELi suhetele kolmandate riikidega.
Ajutine komisjon peab tegema võimalikult tihedat koostööd Euroopa Nõukogu ja selle peasekretäri, parlamentaarse assamblee, Euroopa inimõiguste voliniku, ÜRO inimõiguste voliniku ja riikide parlamentidega.
Nelja kuu jooksul alates tööleasumisest peab ajutine komisjon esitama parlamendile vahearuande üksikasjalike ettepanekutega komisjoni edaspidise töö osas.
Eesti saadikutest kuulub komisjoni Toomas Hendrik ILVES (PSE, EE).
Hääletus: 18.01.2006 Euroopa Parlamendi otsus luua ajutine komisjon LKA poolt vangide vedamiseks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide oletatava kasutamise uurimiseks
Sadamateenuste liberaliseerimise ettepanek lükati tagasi
Euroopa Parlament lükkas kolmapäeval, 18. jaanuaril teist korda tagasi Euroopa Komisjoni ettepaneku sadamateenuste liberaliseerimise osas.
Paljud saadikud leidsid, et selle asemel on vaja seadusandlust läbipaistvuse ning õiglase konkurentsi saavutamiseks sadamate vahel.
Samuti ei olnud mitmed saadikud rahul sellega, et komisjon ei arvestatud parlamendi soovidega omakäitluse ning lootsiteenuste osas.
Komisjoni ettepaneku tagasilükkamise poolt hääletas 532 ja vastu 120 saadikut, erapooletuid oli 25.
Volinik Jacques BARROT ei võtnud komisjoni ettepanekut siiski tagasi, vaid lubas enne volinike kolleegiumiga nõu pidada.
Sellega läheb Georg JARZEMBOWSKI (EPP-ED, DE) raport transpordikomisjoni tagasi.
Siinkohal on oluline parlamendi kodukorra artikkel 52.3, mis sätestab:
Kui Euroopa Komisjon oma ettepanekut tagasi ei võta, saadab parlament selle õigusloomega seotud resolutsiooni projekti hääletusele panemata tagasi vastutavale komisjonile.
Parlamendi määratud aja jooksul, kuid mitte hiljem kui kahe kuu pärast, esitab vastutav komisjon sama ettepaneku kohta uue suulise või kirjaliku ettekande.
Kaks aastat tagasi (november 2003) lükkas parlament sadamateenuste (nt laevade lastimise ja lossimise, lootsi- ja puksiirteenuste) liberaliseerimist puudutava ettepaneku esmakordselt tagasi.
Euroopa Komisjon esitas seejärel uue ettepaneku, mis aga erines esimest väga vähe, ning seda panid paljud saadikud pahaks.
Arutelu (17.01.2006)
Raportööri kõnevoor
Georg JARZEMBOWSKI (EPP-ED, DE) ütles oma sõnavõtus, et ta ei mõista miks neli fraktsiooni tahavad ettepaneku tagasi saata, kui kõik ometi tahavad õiglast konkurentsi. "
Meil on vaja üle-euroopalisi reegleid turulepääsu osas, et ka sadamates oleks samasugused reeglid ."
Ta tõi välja viis olulist punkti: esiteks, et uued teenustepakkujad saaksid turule, on vaja avalikke pakkumisi ning lepingute avamist; teiseks, ettepanekus nähakse ette üleminekuaeg, praegused lepingud võivad kehtida veel kuni 45 aastat, seega ei ole töökohad ohus; kolmandaks, omakäitlus ei tohiks direktiivi haldusalasse kuuluda, seega ei ole sotsiaalse dumpingu ohtu; neljandaks, uute ettevõtete turulepääs viiks madalamate hindadeni, kuna võidaks kõige konkurentsivõimelisem pakkumine; viiendaks, Euroopa ekspordi-impordi sektor vajab tõhusaid ning kuluefektiivseid sadamaid, samas peavad praeguste teenustepakkujate huvid olema kaitstud.
Fraktsioonide kõnevoor
Marianne THYSSEN (EPP-ED, BE) ütles oma sõnavõtus, et EK saatis peale esimese ettepaneku tagasilükkamist selle tagasi vaid marginaalselt muudetud kujul.
See näitab, et EK ei võta parlamendi soove tõsiselt.
Thysseni sõnul on tema fraktsioon kaldumas ettepaneku tagasilükkamise poole ka seekord, kuna omakäitlust ei saa kindlasti toetada ning kogupakett on vastuvõetamatu.
Wilhelm Ernst PIECYK (PSE, DE) ütles, et tema fraktsioon lükkab ettepaneku tagasi, kuna " komisjoni ettepanek ei vasta Euroopa sadamate reaalsusele ".
Uus direktiiv tähendaks tema sõnul vaid bürokraatia suurenemist ning töökohtade ohtu seadmist.
Ta lisas, et osades sadamates on konkurents juba praegu väga tihe.
Lõpetuseks palus ta komisjonil tulla välja tõeliselt uue ja korraliku ettepanekuga.
Anne Elisabet JENSEN (ALDE, DK) ütles, et 50 aastat pärast ELi asutamist ei ole sadamateenuste jaoks ühtset õiguslikku raamistikku.
Seda on tema sõnul väga vaja, ent mitte sellist, nagu EK on esitanud. "
Mind üllatasid vägivaldsed demonstratsioonid EK ettepaneku vastu, millel ei ole eriti suurt võimalust vastuvõetuks saada ."
Jenseni sõnul tuleb õiglase konkurentsi saavutamiseks arvestada ka sellega, et teenustepakkujad peavad suuri investeeringuid tegema, ehk uued pakkujad peavad võrreldes vanade turulolijatega palju rohkem kulutama.
Tema sõnul on liberaalide arvamus selles küsimuses lõhenenud, ent paljud hääletavad ettepaneku vastu.
Joost LAGENDIJK (Verts/ALE, NL) leidis, et on suur "saavutus" kulutada nii palju aega ettepanekule, mida nii karmilt kritiseeritakse.
Ta avaldas kahetsust selle üle, et sadamatööliste demonstratsioon üle käte läks.
Samas on tema sõnul probleem selge: kvalifitseeritud tööjõud asendataks kvalifitseerimata odava tööjõuga.
Ta lisas, et ta ei saa aru, miks komisjon on tulnud välja ettepanekuga, mis lahendab ainult mõnede Lõuna-Euroopa sadamate probleemid ning palus komisjonil see tagasi võtta.
Erik MEIJER (GUE/NGL, NL) ütles oma sõnavõtus, et " direktiiv tekitaks rohkem probleeme kui ta neid lahendaks ".
Direktiivi vastuvõtmisele järgneks tema arvates töökohtade kadumine ning madalapalgalise võõrtööjõu sissetoomine.
Patrick LOUIS (IND/DEM, FR) avaldas arvamust, et sadamateenuste direktiivi on küll vaja, aga komisjoni ettepanek ei ole vastuvõetav.
Tema sõnul on muudatused, mis ettepanekusse on tehtud võrreldes kahe aasta tagusega, minimaalsed ning ei paranda ettepanekut mingil moel.
Roberts ZĪLE (UEN, LV) viitas sellele, et Balti riikide sadamad oleksid direktiivi vastuvõtmise puhul ebasoodsas olukorras võrreldes Vene sadamatega.
Ta lisas, et komisjon on ettepanekuga välja tulnud ilma, et eelnevalt oleks tehtud mõju-uuringut.
Eesti delegatsiooni liige
Marianne MIKKO (PSE, EE) ütles oma sõnavõtus, et Eesti jaoks sadamateenuste direktiivi rakendamine suuri muudatusi kaasa ei tooks, kuna sadamateenuste turg liberaliseeriti peagi peale vabanemist nõukogude käsumajandusest.
Samas ütles ta, et: " Euroopa Komisjoni poolt ettepandud direktiiv sekkub laialdaselt detailidesse, nagu litsentseerimise protsess ning lepingute kestvus, jättes aga vastutuse olulistes valdkondades liikmesriikide kanda.
Ühtsed ning selged kvaliteedi, keskkonna ja ohutuse standardid oleksid siseturu konkurentsi parandamiseks vajalikumad kui detailsed ettekirjutused.
Ühtlasi jagan ma vana Euroopa sadamatööliste kartusi.
Näib, et efektiivsuse tõusu tahab komisjon saavutada peamiselt kvalifitseeritud töötegijate arvelt. "
Mikko lisas, et Eesti sadamad " konkureerivad kvaliteedi, mitte odava tööjõuga " ning lubas hääletada ettepaneku vastu.
Georg JARZEMBOWSKI (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0410/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 18.01.2006
Komisjoni neljas aruanne liidu kodakondsuse kohta
Täiskogu lükkas teisipäeval, 17. jaanuaril tagasi Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT) raporti ELi kodakondsuse kohta.
Raporti poolt oli 276 ja vastu 347 saadikut, erapooletuid oli 22.
Raport käsitles muuhulgas kolmandate riikide kodanikele valimisõiguse andmist kohalikel ja riiklikel valimistel ning Euroopa Parlamendi valimistel.
Tekstis oli mitmeid vastuolulisi lõike.
Nii kutsuti liikmesriike üles "laiendama õigust valida kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel ühendusevälistele residentidele ja kodakondsuseta isikutele, kes on alaliselt elanud Euroopa Liidus kauem kui viis aastat, samuti õigust vabalt liikuda ja õigust elamisloale mis tahes liikmesriigis" (290 poolt, 321 vastu, 27 erapooletut).
Samuti lükati tagasi ettepanek, mille kohaselt ühendusevälistel kodanikel, kes on olnud residendid vähemalt viis aastat, oleks olnud õigus saada alaline elamisluba (294 poolt, 343 vastu, 5 erapooletut) ning ettepanek, mis oleks ELis kauem kui viis aastat alaliselt elanud kolmandate riikide kodanikele ja kodakondsuseta isikutele laiendanud "samu õigusi", mis on ette nähtud muus kui oma liikmesriigis elavatele liidu kodanikele.
Suure häälteenamusega (117 poolt, 523 vastu, 6 erapooletut) lükati tagasi ettepanek, mille kohaselt oleks Euroopa Parlamendi 2009. aasta valimiste hääletamismeetod standardiseeritud.
Raport, mis oleks pidanud olema parlamendi vastuseks Euroopa Komisjoni neljandale aruandele liidu kodakondsuse kohta, jäi seega vastu võtmata.
Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT)
Dokument: A6-0411/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 16.01.2006
Hääletus: 17.01.2006
Parlament ei toeta Ülemkogu finantsperspektiivi kokkulepet
Parlament lükkas kolmapäeval, 18. jaanuaril tagasi Ülemkogul detsembris finantsperspektiivi osas saavutatud kokkuleppe ning kutsub nõukogu üles alustama läbirääkimisi nii vahendite mahu kui ka kulutuste iseloomu osas.
Parlament ei pea nõukogu ettepanekut piisavaks, sest selles nähakse kulukohustuste assigneeringutena ette 862,363 miljardit eurot (1,045% ELi RKTst).
Parlamendi 5. juunil 2005 vastu võetud seisukoht on, et kulukohustuste assigneeringutena tuleb ette näha 974,837 miljardit eurot (1,18% ELi RKTst).
Tagasilükkamise poolt oli 541 ja vastu 56 saadikut, erapooletuid oli 76.
Parlament lükkab Euroopa Ülemkogu ühise seisukoha praegusel kujul tagasi, " sest see ei taga ELile eelarvet, mis suurendab tulevikus heaolu, konkurentsivõimet, solidaarsust, ühtekuuluvust ja julgeolekut nõukogu enda kokku lepitud poliitika kohaselt ".
Parlament leiab samuti, et kokkulepe " ei lase ei täita uute liikmesriikide ees võetud kohustusi ega sisalda piisavat ja üksikasjalikku paindlikkusmehhanismi, vankumatut tahet alustada läbivaatamist Euroopa Parlamendi osalusel ega lisameetmeid näiteks selleks, et tagada parem täitmine ja vahendite kulutamise kontroll liikmesriikides ".
Siiski tervitati seda, et " Euroopa Ülemkogu saavutas lõpuks liikmesriikide vahel ühise seisukoha, mis võimaldab alustada järgmise finantsperspektiivi üle läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga ".
Parlament tuletas ka meelde, et ta peab olema kaasatud ELi eelarve ülevaatamisse ning et ta "peab suuremat paindlikkust väga tähtsaks".
Saadikud lisavad, et nad on valmis alustama läbirääkimisi nõukoguga eeldusel, et eesistujariik Austria saab tõelised läbirääkimisvolitused.
Läbirääkimised jätkuvad 23. jaanuaril trialoogi raames.
Kolmapäeval, 18. jaanuaril arutasid Borrell, Barroso ja Schüssel läbirääkimiste ajakava ning ülesehitust.
Komisjon peaks institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepaneku esitama 1. veebruaril, seda kasutatakse edasiste läbirääkimiste alusena.
Osapooled loodavad läbirääkimistega lõpule jõuda kevadiseks Ülemkoguks.
Suplusvee kvaliteet paraneb
Hiljemalt 2013. aastast saavad tarbijad enne ujuma minemist kontrollida ELi supluskohtade ohutust Internetis.
Seda tänu seadusandlusele, mille Euroopa Parlament kolmapäeval, 18. jaanuaril suure häälteenamusega (584 poolt, 11 vastu, 56 erapooletut) heaks kiitis.
Vastav teave pannakse üles ka supluskohtadesse.
Läbirääkimised nõukoguga kestsid kolm aastat ning lõppesid standardite karmistamisega, parandamaks suplusvee kvaliteeti terves ELis.
Euroopa Liit on juba aastaid püüdnud välja vahetada olemasolevat suplusvee direktiivi, mis pärineb aastast 1976.
Parlament ja nõukogu püüdsid seejuures leida tasakaalu tervishoiustandardite ning haldus- ja finantskoormuse vahel.
Direktiiv puudutab nii siseveekogusid kui ka rannikuvett.
Raportöör Jules MAATEN (ALDE/ADLE, NL) on tulemusega rahul, kuna uus direktiiv parandab olemasolevat põhiliselt kolmel moel:
suplejate tervishoiurisk langeb oluliselt.
Hetkel on suplejal 12% oht haigestuda, see oht langeb 7,5%ni, kusjuures riski vähendamisega seotud kulud on mõistlikud;
oluliselt paraneb avalikkuse teavitamine.
Teave (mida tuleb pidevalt uuendada) on tulevikus saadaval Internetis ning supluskohtades.
Lähitulevikus töötatakse välja lihtne standardne tingmärkide süsteem, mida tuleb kasutada supluskohtades veekvaliteedi kirjeldamiseks;
on vähem bürokraatlik kui eelmine.
Tulevikus keskendutakse uuringutes kahele tervishoiu seisukohast kõige olulisemale näitajale.
Varem oli näitajaid 19, millest osad olid kaotanud oma tähtsuse.
"Piisava kvaliteediga" suplusvesi on uus kategooria, mille tõi sisse nõukogu ning mis on madalam kategooria, kui "väga hea kvaliteediga" või "hea kvaliteediga" suplusvesi.
Parlament nõustus uue kategooriaga peale seda, kui karmistati uuelt kategoorialt nõutavaid näitajaid.
"Piisava kvaliteediga" suplusvee soole enterokoki näitaja ei tohi vastavalt kokkuleppele siseveekogudes olla üle 330 (pmü/100 ml) ning rannikuvetes üle 185.
Escherichia coli bakteri näitajaid ei muudetud.
Komisjon peab parlamendile 2008. aastal esitama raporti suplusvee kvaliteedi kohta ning raport peab sisaldama ka analüüsi viiruste osas.
Raporti alusel peab komisjon direktiivi 2020. aastaks läbi vaatama ning on võimalik, et "piisava kvaliteediga" suplusvee kategooriast tuleb siis loobuda.
Direktiivi tuleb hakata rakendama kaks aastat pärast selle jõustumist.
Jules MAATEN (ALDE, NL)
Dokument: A6-0415/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***III)
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 18.01.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitee poolt heakskiidetud ühise teksti kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ
Austria eesistumise tegevuskava
Kolmapäeva, 18. jaanuari hommikul arutati 1. jaanuaril alanud Austria eesistumise tegevuskava.
Eesistujariiki esindas kantsler Wolfgang SCHÜSSEL .
Nõukogu esindaja ning parlamendiliikmete sõnavõttudest selgus, et prioriteetide hulka kuuluvad Euroopa põhiseaduse leping, finantsperspektiiv, teenuste direktiiv ning liidu võimalik laienemine.
Eesistujariigi kõnevoor
Eesistujariigi esindajana sai sõna kantsler Wolfgang SCHÜSSEL , kes ütles, et: " Euroopa ei ole ühevärviline, vaid kirju, nagu ka Austria eesistumise logo ."
Schüsseli sõnul oli 2005. aasta liidu jaoks väga raske ning ta esitas küsimuse - miks nii paljud kodanikud on Euroopa suhtes skeptilised?
Austria püüdleb tema sõnul selle poole, et eesistumise lõpuks oleks kodanike usaldus ELi suhtes, liikmesriikide vastastikune usaldus ning institutsioonidevaheline usaldus jälle kasvuteel.
Schüssel kinnitas, et energia tarnekindlus on oluline teema, mida arutatakse ka kevadisel Ülemkogul.
Ta rõhutas, et tuleb mitmekesistada energiaallikaid ning vähendada sõltuvust ühest tarnijast.
Samuti on kevadisel Ülemkogul keskseks teemaks majanduskasv ja tööhõive.
Riikide vastavad kavad on juba esitatud ning komisjon hindab neid hetkel.
Austria soovib nendest kavadest parimad ideed välja noppida ning siis ühise programmiga välja tulla.
Ta lisas, et igal juhul on vaja pöörata rohkem tähelepanu VKEdele ning nende halduskoormust vähendada.
Kantsler jätkas, öeldes et ka Euroopa sotsiaalpartneritele on vaja tähelepanu pöörata, kuna Austria kogemus on, et demokraatia ja turumajanduse õnnestumiseks on vaja tugevaid sotsiaalpartnereid.
Tema sõnul tuleb turud avada selliselt, et kodanikke kaitstakse sotsiaalse dumpingu eest.
Oluline on ka edasiminek finantsperspektiivi osas.
Schüsseli arvates on vaja rohkem investeerida teadus- ja arendustegevusse.
Ent ta ütles: " Euroopa vajab suuremat omafinantseerimist.
Pingutatud riiklikest eelarvetest ei saa veel rohkem välja pigistada ."
Kevadisel Ülemkogul soovib eesistuja arutada ka laienemise küsimust.
Laienemine sõltub tema sõnul ka ELi vastuvõtuvõimest ning ei ole geograafiline, vaid poliitiline otsus.
Fraktsioonide kõnevoor
Hans-Gert POETTERINGi (EPP-ED, DE) sõnul ootab ta Austria eesistumisest palju - " Euroopa vajab usaldust ja edasiminekut ".
Ta lisas, et vaja on kodanike usaldust liidu vastu, aga ka valitsusjuhtide usaldust üksteise vastu.
Liitunud Euroopat tuleb edasi viia ja seetõttu ei saa valitsusjuhid mõelda ainult oma riigi huvidele.
Poettering rõhutas, et " ilma Euroopata ei leita vastust suurtele väljakutsetele nagu üleilmastumine ".
Lõpetuseks kinnitas ta, et Euroopa vajab põhiseaduse lepingut.
Martin SCHULZ (PSE, DE) ütles oma sõnavõtus, et vaja on suurendada turvalisust, majanduskasvu ja tööhõivet.
Samas aga nõukogu vähendas plaanitavaid kulutusi nendes valdkondades miljardite võrra, mida Schulz oma sõnul ei mõista.
Ta rõhutas, et: " Euroopal on vaja vähem halli, vähem musta, aga rohkem punast ".
Graham R. WATSON (ALDE, UK) kritiseeris finantsperspektiivi kokkulepet, öeldes et: " eelarve kärpimisega on kärbitud Euroopa võimalusi ".
Ta lisas, et hääletab Blairi tehingu vastu ning et 1,045 protsendist ei piisa Lissaboni programmi elluviimiseks.
Watson viitas pahameelega ka sellele, et tänavune aasta on töötajate liikuvuse aasta, ent sellest hoolimata kavatsevad mõned riigid pikendada uute liikmesriikide töötajate suhtes kehtivaid piiranguid.
Daniel Marc COHN-BENDIT (Verts/ALE, DE) ütles, et on vaja ära otsustada, millised on teadusuuringute prioriteedid - kas uus energia, vana energia või taastuv energia?
Samuti kritiseeris ta seda, et: " päritolumaa põhimõttest ei räägi keegi.
Meie tahame teada, mida see tähendab sotsiaalsele kaitsele ja õiglusele liikmesriikides ."
Viidates CIAga seonduvale ütles roheliste liider, et: " Euroopas peavad kehtima Euroopa seadused ja kolmandad riigid ei tohi siin teha, mida ise tahavad ".
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) tõdes, et Austria eesistumise töö on alanud sadamateenuste liberaliseerimise katse nurjumisega.
Ta leidis, et tuleb taastada kodanike usaldus liidu vastu ja selleks tuleb teenuste direktiiv tagasi võtta, kuna kodanikud ei toeta seda.
Tema sõnul ei taha eurooplased konkurentsi üksteise vahel, vaid tahavad sotsiaalset Euroopat ning ta lisas, et " turgu ei saa pidada tähtsamaks kui töötajaid ".
Roger Maurice KNAPMAN (IND/DEM, UK) kritiseeris eesistujariigi plaane jätkata põhiseaduse lepinguga, samas kui nii paljud kodanikud on selle vastu.
Ta lisas, et Euroopa Liidu "liikmemaks" on liiga kõrge.
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT) avaldas lootust, et eesistujariik suudab tõesti taastada kodanike usalduse liidu vastu.
Ta avaldas arvamust, et liidul on vaja ühist välispoliitikat ning on vaja aktiveerida majanduspoliitikat, edendades konkurentsivõimet ning avatust.
Ta nõudis, et eesistujariigi prioriteetideks oleksid sisseränne, julgeolek, energiapoliitika ning keskkond.
Hans-Peter MARTIN (NI, AT) ütles oma sõnavõtus, et liidul on raha ju olemas, küsimus on pigem selles, mida selle rahaga tehakse.
Ta leidis ka, et nõukogu peab oma otsuste tegemise avalikuks tegema.
Kaevandustööstuse jäätmete käitlemine
Parlament kiitis kolmapäeval, 18. jaanuaril heaks lepitusmenetluse raames vastu võetud ühisteksti, mis sätestab rangemad tingimused kaevandustööstuse jäätmete käitlemiseks.
Muudatused puudutavad muuhulgas maa-ala taastamiseks vajalike vahendite tagatist, säästva arengu põhimõtetega arvestamist kaevanduse käitajate poolt, maa-ala taastamisel jäätmete kasutamise tingimusi ning suletud kaevandustest ülevaate tegemist.
Kaevandustööstus tekitab ELis aastas 400 miljonit tonni jäätmeid, ehk 30% kõikidest jäätmetest.
Parlament võttis Jonas SJÖSTEDT i (GUE/NGL, SE) raporti teisel lugemisel (06.09.2005) vastu muudatustega, mis ei olnud nõukogule vastuvõetavad.
Seetõttu jõuti lepitusmenetluseni, mille tulemusel sündinud ühistekst kolmapäeval heaks kiideti.
Tänu parlamendile peab rahaline tagatis katma lisaks jäätmehoidlale ka seda ümbritsevat maa-ala.
Vahendid peavad igal ajahetkel olema kättesaadavad ning tagatise suurust kohandatakse korrapäraselt vastavalt eeldatavate taastustööde mahule.
Lisaks peavad kaevanduse käitajad arvestama säästva arengu põhimõtetega.
Kui maa-ala taastamisel tahetakse kaeveõõntesse kaevandamisjäätmeid tagasi panna, siis tuleb täita rangeid tingimusi, et vältida pinnase, pinna- ja põhjavee saastumist.
Samuti peab käitaja olukorda seirama ning vajadusel võtma kasutusele meetmed keskkonnaohu ennetamiseks või kõrvaldamiseks.
Samuti peavad liikmesriigid koostama oma territooriumil asuvate suletud tegevuskohtade (sealhulgas kasutusest kõrvaldatud jäätmehoidlate) inventarinimestiku, et selgitada välja ohtlikud tegevuskohad.
Inventarinimestiku alusel pannakse paika edasised meetmed.
Liikmesriigid peavad direktiivi kahe aasta jooksul üle võtma.
Eelnõu esitamiseni viis 2000. aastal Rumeenias Baia Mares aset leidnud õnnetus, kus reovesi, ning sellega koos 120 tonni tsüaniidi, sattus jõkke ning reostas muuhulgas ka Doonau jõe.
Jonas SJÖSTEDT (GUE/NGL, SE)
Dokument: A6-0001/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***III)
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 18.01.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ühise teksti kohta, mis käsitleb kaevandustööstuse jäätmete käitlemist ja millega muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ
Euroopa Parlament elavdab ELi tulevikudebatti
Parlament esitas oma nägemuse selle kohta, kuidas ületada põhiseaduse lepinguga seotud kriisi.
Neljapäeval, 19. jaanuaril vastu võetud raportis avaldatakse arvamust, et peale Rumeenia ning Bulgaaria liitumist on edasine laienemine Nice'i lepingu alusel võimatu.
Tagamaks ELi demokraatlikku ning tõhusat toimimist on saadikute arvates põhiseadust vaja hiljemalt 2009. aastaks.
Nad rõhutavad, et Euroopa integratsiooni tuleviku küsimuses on vaja ühtsete teemade ja selgete poliitiliste eesmärkidega avalikku arutelu.
Andrew Nicholas DUFF i (ALDE, UK) ja Johannes VOGGENHUBER i (Verts/ALE, AT) raporti poolt hääletas 385 ja vastu 125 saadikut, erapooletuid oli 51.
Saadikute eesmärgiks on puhuda uus elu sisse ELi tulevikudebatile.
Järelemõtlemisperioodi idee esitati 2005. aasta juunikuisel Ülemkogul.
Parlament leiab, et laienenud ELi toimimise tagamiseks on vaja ulatuslikku institutsionaalset reformi, kuna Nice'i lepingu alusel ei ole integratsiooniprotsessi võimalik jätkata.
Lisaks on nad vastu ettepanekutele, et reformidega võiks edasi minna ka teatud liikmesriikide tuumikrühmad.
Euroopa Liidul on saadikute arvates mitu võimalust - kogu põhiseaduse projektist loobuda; püüda olemasolevat teksti muutmata kujul ratifitseerida selgitustöö abil; püüda olemasolevat teksti ratifitseerida seda ümber struktureerides ja/või muutes; teksti täielik ümberkirjutamine.
Saadikud eelistaksid, et säilitataks olemasolev tekst, ehkki ainult siis, kui sellega kaasneksid olulised meetmed.
Nendeks meetmeteks võiks olla näiteks põhiseaduse lepingule lisatavad deklaratsioonid või lisaprotokollid.
Saadikud leiavad, et vaja on ulatuslikku avalikku arutelu Euroopa integratsiooni tuleviku üle, kuhu peavad olema kaasatud ka kodanikud.
Euroopa dialoog peaks selgitama, süvendama ja demokratiseerima põhiseadust puudutavat konsensust, vastama kriitikale ning leidma lahendusi seal, kus ootused on jäänud täitmata.
Samuti on vaja arutelu liidu poliitika suuna üle, mis peab aga toimuma põhiseaduse kriisist ülesaamise kontekstis.
Muuhulgas on vaja arutelu sellistel teemadel nagu Euroopa sotsiaalmudeli tulevik, Euroopa majanduse väljavaated, laienemise kiirus, keskmise tähtajaga eelarve ja ühtne turg kõigi teenuste puhul, kuna just see huvitab kodanikke.
Parlamendiliikmed esitavad ka konkreetsed ettepanekud arutelu formaadi osas.
Euroopa dialoog " peaks olema üles ehitatud ühiste teemade kaupa realistlike etappidena vastavalt kokkulepitud hindamisraamistikule ja kavandatud selliselt, et see viiks otsustavate poliitiliste valikuteni ".
Arutelud peavad toimuma parlamentaarsete foorumite ning kodanike foorumite näol ning EP põhiseaduskomisjon peab iga liidu ees seisva olulise küsimuse kohta ette valmistama "Euroopa raamatu" , mida kasutataks arutelude alusena.
Parlamentaarseid foorumeid korraldavad ühiselt Euroopa Parlament ja riiklikud parlamendid, et ergutada arutelu ja samm-sammult kujundada vajalikke poliitilisi järeldusi.
Foorumitesse kutsutakse panustama ka teisi ELi institutsioone.
Esimene parlamentaarne foorum peaks toimuma käesoleva aasta 9. mail (Euroopa päeval), enne juunis toimuvat Euroopa Ülemkogu kohtumist, et kuulata ära nii liikmesriikide kui Euroopa Parlamendi liikmed.
Foorumi eesmärk on anda Euroopa Ülemkogule igakülgseid soovitusi selle kohta, kuidas liit peaks edasi toimima, et leida tee kriisist väljumiseks.
Esimesel parlamentaarsel foorumil tuleks välja selgitada piiratud arv Euroopa tulevikku ja liidu valitsemist puudutavaid prioriteetseid küsimusi, millega tegeletaks edasi järgnevatel foorumitel ja ulatuslikuma avaliku arutelu käigus.
Nendeks küsimusteks võiksid näiteks olla:
mis on Euroopa integratsiooni eesmärk?
mis rolli peaks Euroopa maailmas etendama?
milline on Euroopa sotsiaalse ja majandusmudeli tulevik globaliseerumist silmas pidades?
kuidas me määratleme Euroopa Liidu piire?
kuidas me tõhustame vabadust, turvalisust ja õigust?
kuidas me rahastame liitu?
Kodanike foorumite osas on parlamendi ettepanek, et " liikmesriigid korraldaksid komisjoni abil riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil arvukalt avalikke koosolekuid ja meediaarutelusid Euroopa tuleviku üle, mis on üles ehitatud vastavalt ühiselt kokkulepitud teemadele ."
Nendes aruteludes peaks osalema ka parteid, sotsiaalpartnerid, meedia ja kodanikuühiskonna organisatsioonid.
Saadikud leiavad, et järelemõtlemisperioodi tuleks pikendada - järeldused tuleks teha hiljemalt 2007. aasta teisel poolel ning siis tuleks jõuda selge otsuseni, kuidas jätkata.
Seejuures tuleb kõik pingutused teha selleks, et põhiseaduse jõustamine toimuks 2009. aasta jooksul.
Andrew Nicholas DUFF (ALDE, UK), Johannes VOGGENHUBER (Verts/ALE, AT)
Dokument: A6-0414/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 18.01.2006
Hääletus: 19.01.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon järelemõtlemisaja kohta: Euroopa Liitu käsitleva arutelu hindamise struktuur, teemad ja kontekst
Euroopa Parlamendi liikmete käitumiskoodeks
Saadikud kiitsid neljapäeval, 19. jaanuaril heaks Gérard ONESTA (Greens/EFA, FR) raporti, millega muudetakse parlamendiliikmete käitumiskoodeksit.
Muudatused viidi sisse selleks, et parlamendi ruumides toimuva parlamendi töö ja muu tegevuse häirimisele saaks adekvaatselt reageerida, rakendades sanktsioone parlamendiliikmete suhtes, kes ei järgi käitumiskoodeksit.
Samuti täpsustatakse sanktsioone käsitlevate otsuste sisemise edasikaebamise menetlust.
Raporti poolt hääletas 399 ja vastu 90 saadikut, erapooletuid oli 35.
Sanktsioonide puhul järgitakse kahte põhimõtet.
Esiteks on EP President ainuke isik, kellel on õigus käitumiskoodeksit rikkuvat saadikut karistada.
Teiseks rakendatakse täiskoguistungil kehtivaid reegleid ka komisjonide ning delegatsioonide kohtumistel, kus presidendile antud õigused laienevad komisjonide ning delegatsioonide esimeestele.
Vahet tehakse ühelt poolt visuaalset laadi käitumisel , mis on sallitav, kui see ei ole solvav ja/või laimav, jääb mõistlikesse piiridesse ja ei põhjusta konflikti, ning teiselt poolt käitumisel, mis toob kaasa mis tahes parlamentaarse tegevuse aktiivse häirimise .
Vastavalt kodukorrale kutsub president korrale iga parlamendiliikme, kes takistab istungi nõuetekohast läbiviimist.
Korrarikkumise jätkumisel või järgmise korrarikkumise korral võib president parlamendiliikme sõnavõtu katkestada ja parlamendiliikme istungi ülejäänud ajaks istungisaalist välja saata.
Tõsiste korrarikkumiste korral võib president nimetatud meedet kasutada viivitamatult ja ilma teistkordse korralekutsumiseta.
Peasekretär hoolitseb koos saaliteenindajate ja vajaduse korral koos turvateenistusega distsiplinaarkaristuse viivitamatu täideviimise eest.
Arutelude jätkumist ohustava korrarikkumise korral katkestab president korra taastamiseks istungi kindlaksmääratud ajaks või lõpetab istungi.
Käitumiskoodeksi eriti raske rikkumise puhul võib president rakendada artiklis 147 sätestatud sanktsioone.
Kehtestatav sanktsioon võib hõlmata ühte või mitut järgmistest meetmetest:
noomitus;
päevaraha õigusest ilmajätmine kaheks kuni kümneks päevaks;
ajutine täielik või osaline kõrvaldamine parlamendi tegevusest kaheks kuni kümneks parlamendi või selle mis tahes organi, komisjoni või delegatsiooni järjestikuseks koosolekupäevaks, ilma et see piiraks hääletusõiguse kasutamist täiskogu istungil tingimusel, et sellisel juhul peetakse käitumiskoodeksist rangelt kinni;
ettepaneku esitamine esimeeste konverentsile vastavalt artiklile 18 katkestada või lõpetada parlamendiliikme tegevus ühel või mitmel valitaval ametikohal parlamendis;
istungi juhataja võib vajadusel esitada presidendile taotluse rakendada artiklit 147 (saadiku väljasaatmine) hiljemalt kuni järgmise osaistungjärguni või kuni asjaomase organi, komisjoni või delegatsiooni järgmise istungi või koosolekuni.
Asjaomane parlamendiliige võib kahe nädala jooksul alates presidendi kehtestatud sanktsioonist teatamisest esitada juhatusele sisemise apellatsioonikaebuse, mis toob kaasa sanktsiooni kohaldamise peatamise.
Juhatus võib hiljemalt neli nädalat pärast apellatsioonikaebuse esitamist sanktsiooni tühistada, kinnitada või seda leevendada, ilma et see piiraks asjaomase isiku parlamendivälise edasikaebamise õigust.
Kui juhatus nimetatud tähtajaks otsust ei tee, loetakse sanktsioon kehtetuks.
Uus käitumiskoodeks jõustub järgmise osaistungjärgu esimesel päeval (1. veebruaril).
Gérard ONESTA (Greens/EFA, FR)
Dokument: A6-0413/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 18.01.2006
Hääletus: 19.01.2006 Euroopa Parlamendi otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muudatuste kohta, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi liikmete käitumisreegleid
Euroopa naabruspoliitika
Euroopa Parlament soovib, et Euroopa naabruspoliitikat kasutataks demokraatia ning õigusriigi tugevdamiseks ELi naaberriikides ning demokratiseerimise toetamiseks sellistes mittedemokraatlikes riikides nagu Valgevene.
Rõhutatakse, et juurdepääs sõltumatule meediale ja teabele on seejuures ülioluline.
Charles TANNOCK i (EPP-ED, UK) raporti vastuvõtmisega neljapäeval, 19. jaanuaril ütleb parlament, et EL ei tohi leppida status quo’ga naaberriikides, vaid peab toetama nende rahvaste püüdlusi täieliku poliitilise vabaduse, demokraatia ja õiguse poole ning nende majanduslikku ja sotsiaalset arengut, kasutades selleks kõiki olemasolevaid diplomaatilisi, rahalisi ja poliitilisi vahendeid.
Seejuures on vaja luua tõhus järelvalvemehhanism ning olla valmis selleks, et piirata või peatada abi neile riikidele ja isegi tühistada kokkulepped nende riikidega, kes rikuvad inimõiguste ja demokraatia austamise rahvusvahelisi ja Euroopa standardeid.
Saadikud kutsuvad komisjoni üles määratlema Euroopa naabruspoliitika (ENP) eesmärki ja selgeid prioriteete, kehtestades selleks kriteeriumid tulemuste hindamiseks.
Seejuures peaks riikide tegevuskavad olema erinevad, vastavalt nende praegustele suhetele, reformide elluviimise edukusele, aga ka asjaomase naaberriigi tahtele täita kokkulepitud kohustusi.
Erisused peavad rajanema läbipaistvatel ja objektiivsetel kriteeriumidel.
Kõikidesse tegevuskavadesse tuleb igal juhul lisada ranged korruptsioonivastased meetmed.
Samuti öeldakse, et kuna ELi uued liikmesriigid on edukalt viinud ellu need üleminekureformid, mis on vajalikud turumajanduse, demokraatia ja kodanikuühiskonna rajamiseks, siis peaks komisjon looma vajalikke mehhanisme, et liikmesriigid saaksid oma reformikogemusi jagada ENP partnerriikidega.
Parlamendiliikmed märgivad ka, et Nice'i leping ei ole vastuvõetav alus edasistele uute liikmesriikide ühinemisotsustele ning nõuavad, et vajalikud reformid viidaks läbi põhiseadusliku protsessi raames.
Saadikud tervitavad ideed, et ENP protsessi lõppedes oleks neil riikidel, kes ei taotle liikmelisust, kuid on lähenenud Euroopa Liidu õigussüsteemile, võimalus sõlmida Euroopa naabruslepe.
Naabrusleppe abil saaks liikuda selles suunas, et võimaldada täielikku juurdepääsu siseturule ja osalust ühises välis- ja julgeolekupoliitikas.
Lisaks peaks olema võimalik teha tihedat koostööd justiits- ja siseküsimustes ning sellistes valdkondades nagu inimõiguste kaitsmine, võitlus narko-, relva- ja inimkaubanduse vastu, terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, asüüli- ja viisapoliitika ning sisseränne.
Raportis leitakse ka, et juba praegu tuleks partnerriikidel võimaldada ühenduse kultuuri-, hariduse-, noorsoo-, infoühiskonna-, keskkonna- ja teadusuuringuteprogrammides osalemine.
Saadikud viitavad ka sellele, et ELi Venemaa strateegia ja naabruspoliitika on omavahel seotud ning et naabruspoliitika edu osades ENP riikides sõltub ELi ja Venemaa suhetest.
Seetõttu soovitakse, et komisjon ja nõukogu formuleeriks uuesti ühise strateegia Venemaa suhtes, võttes arvesse naabruspoliitika eesmärke ja strateegiat.
Samuti julgustavad saadikud Venemaa valitsust lubama suuremat paindlikkust ja avaramaid võimalusi otsustamismehhanismide valikul oma piirkondadele, mis paiknevad ELi riikide naabruses ning sellist arengut peetakse oluliseks eeltingimuseks toimivateks piiriülesteks suheteks.
Parlamendiliikmed toetavad komisjoni ideed pakkuda Venemaale lisaks olemasolevatele koostöövormidele toetust ka uue Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi kaudu.
Samas peaks see toetus olema seotud arenguaruannetega, mis põhinevad nõuetekohasel järelevalvel.
Lisaks tuuakse välja vajadus arendada edasi EL–Venemaa strateegilist partnerlust ja intensiivistada koostööd mitmepoolse Põhjamõõtme raames, samuti laiema Euroopa raamistikus, vältides Euroopa jagamist mõjusfäärideks ning edendades tõelist üleeuroopalist partnerlust ja koostööd.
Euroopa naabruspoliitika hõlmab järgmisi riike: Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan, Egiptus, Gruusia, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Moldova, Maroko, Palestiina omavalitsus, Süüria, Tuneesia, Ukraina ja Valgevene.
Eesti saadik Marianne MIKKO (PSE), kes on parlamendi Moldova delegatsiooni juht, ütles oma sõnavõtus: " Euroopa ei ole oma strateegilist partnerlust Venemaaga täiel määral ära kasutanud (Transnistria) konflikti lahendamisel ".
Kolmenädalane Venemaa-Moldova gaasikriis näitas tema sõnul " praeguse naabruspoliitika küündimatust ".
Mikko leidis, et tuleb " tunnustada Ukraina ja Moldova pürgimusi ELi suunal " ning tervitas nõuet " anda neile võimalus saada ELi liikmeks " kui kõik Kopenhaageni kriteeriumid on täidetud.
Charles TANNOCK (EPP-ED, UK)
Dokument: A6-0399/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 18.01.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa naabruspoliitika kohta
Ülejäänud hääletustulemused
Teisipäev, 17. jaanuar 2006
Määruse nr 533/2004 muutmine (Horvaatia)
Elmar BROK (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0002/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 17.01.2006
Elmar BROKi(EPP-ED, DE) raport võeti vastu.
Korea Vabariigiga sõlmitud kaubanduse ja koostöö raamlepingu protokoll
Enrique BARÓN CRESPO (PSE, ES)
Dokument: A6-0398/2005
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 17.01.2006
Enrique BARÓN CRESPO (PSE, ES) raport võeti vastu.
Maldiivide lisamine hõlmatud riikide nimekirja seoses hiidlainekatastroofiga India ookeanil 2004. aasta detsembris
Esko Olavi SEPPÄNEN (GUE/NGL, FI)
Dokument: A6-0407/2005
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 17.01.2006
Esko Olavi SEPPÄNENi (GUE/NGL, FI) raport võeti vastu.
Kaupade siseveetransporti käsitlev statistika
Paolo COSTA (ALDE, IT)
Dokument: A6-0333/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Hääletus: 17.01.2006
Paolo COSTA (ALDE, IT) raport võeti vastu 561 poolt-, 19 vastu- ja 8 erapooletu häälega.
Seksuaalse kuritarvitamise suhtes kaitsetute naiste ja lastega kaubitsemise ennetusstrateegiad
Christa PRETS (PSE, AT)
Dokument: A6-0400/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 16.01.2006
Hääletus: 17.01.2006
Christa PRETSi (PSE, AT) omaalgatuslik raport võeti vastu 622 poolt-, 12 vastu- ja 19 erapooletu häälega.
Ühenduse lennundusalase välispoliitika programm
Saïd EL KHADRAOUI (PSE, BE)
Dokument: A6-0403/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 17.01.2006
Saïd EL KHADRAOUI (PSE, BE) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Õhutranspordialased suhted Venemaa ja Hiinaga
Roberts ZĪLE (UEN, LV)
Dokument: A6-0375/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 17.01.2006
Roberts ZĪLE (UEN, LV) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Kolmapäev, 18. jaanuar 2006
Uurimiskomisjoni moodustamine äriühingu Equitable Life Assurance Society kokkuvarisemise uurimiseks
Dokument: B6-0050/2006
Hääletus: 18.01.2006
Otsuse ettepanek võeti vastu.
Eripiirangud Rafiq Hariri tapmisega seotuses kahtlustatavate isikute vastu
Jean-Marie CAVADA (ALDE, FR)
Dokument: A6-0003/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 18.01.2006
Jean-Marie CAVADA (ALDE, FR) raport võeti vastu.
Århusi konventsiooni kohaldamine EÜ institutsioonide ja organite suhtes
Eija-Riitta Anneli KORHOLA (EPP-ED, FI)
Dokument: A6-0381/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 18.01.2006
Eija-Riitta Anneli KORHOLA (EPP-ED, FI) raport võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - Afganistan
Dokument: RC-B6-0026/06, B6-0026/2006, B6-0030/2006, B6-0042/2006, B6-0047/2006, B6-0048/2006
Arutelu: 26.10.2005
Hääletus: 18.01.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - Homofoobia Euroopas
Dokument: RC-B6-0025/2006, B6-0025/2006, B6-0039/2006, B6-0040/2006, B6-0043/2006
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 18.01.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu 468 poolt-, 149 vastu- ja 41 erapooletu häälega .
Resolutsiooni ettepanek - Kliimamuutus
Dokument: B6-0027/2006
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 18.01.2006
Resolutsiooni ettepanek võeti vastu.
Säästva arengu keskkonnaaspektid
Anne FERREIRA (PSE, FR)
Dokument: A6-0383/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 18.01.2006
Anne FERREIRA (PSE, FR) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Neljapäev, 19. jaanuar 2006
Uurimiskomisjoni moodustamine äriühingu Equitable Life Assurance Society kokkuvarisemise uurimiseks
Hääletus: 19.01.2006
Uurimiskomisjoni moodustamise otsus võeti vastu.
Euroopa väikeettevõtluse harta rakendamine
Dominique VLASTO (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0405/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 18.01.2006
Hääletus: 19.01.2006
Dominique VLASTO (EPP-ED, FR) omaalgatuslik raport võeti vastu 503 poolt-, 10 vastu- ja 38 erapooletu häälega.
Suhkruturu ühine korraldus
Jean-Claude FRUTEAU (PSE, FR)
Dokument: A6-0391/2005
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 19.01.2006
Jean-Claude FRUTEAU (PSE, FR) raport võeti vastu 391 poolt, 155 vastu- ja 37 erapooletu häälega.
Toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (suhkur)
Jean-Claude FRUTEAU (PSE, FR)
Dokument: A6-0392/2005
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 19.01.2006
Jean-Claude FRUTEAU (PSE, FR) raport võeti vastu.
Suhkrutööstuse ümberkorraldamine
Jean-Claude FRUTEAU (PSE, FR)
Dokument: A6-0393/2005
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 17.01.2006
Hääletus: 19.01.2006
Jean-Claude FRUTEAU (PSE, FR) raport võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - Olukord Tšetšeenias peale valimisi ja kodanikuühiskond Venemaal
Dokument: RC-B6-0028/2006, B6-0028/2006, B6-0029/2006, B6-0032/2006, B6-0037/2006, B6-0041/2006, B6-0044/2006
Arutelu: 18.01.2006
Hääletus: 19.01.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu.
Lissaboni strateegia tulevik sooküsimuste vaatenurgast
Edite ESTRELA (PSE, PT)
Dokument: A6-0402/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 18.01.2006
Hääletus: 19.01.2006
Edite ESTRELA (PSE, PT) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - Puudega inimesed ja areng
Dokument: RC-B6-0031/2006, B6-0031/2006, B6-0035/2006, B6-0036/2006, B6-0038/2006, B6-0045/2006, B6-0046/2006
Arutelu: 19.01.2006
Hääletus: 19.01.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - Peruu: Endise presidendi Alberto Fujimori väljaandmine ja protsess
Dokument: RC-B6-0055/2006, B6-0055/2006, B6-0059/2006, B6-0062/2006, B6-0066/2006, B6-0070/2006
Arutelu: 19.01.2006
Hääletus: 19.01.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - Sudaani põgenike vastane vägivald - Egiptus
Dokument: RC-B6-0056/2006, B6-0056/2006, B6-0061/2006, B6-0063/2006, B6-0065/2006, B6-0068/2006, B6-0069/2006
Arutelu: 19.01.2006
Hääletus: 19.01.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud Kambodža: poliitiline repressioon
Dokument: RC-B6-0057/2006, B6-0057/2006, B6-0058/2006, B6-0060/2006, B6-0064/2006, B6-0067/2006, B6-0071/2006
Arutelu: 19.01.2006
Hääletus: 19.01.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu.
Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud raportid, resolutsioonid.
ET
7
LINK
/activities/expert.do;jsessionid=AAE9130A38152D0BD0D41C99E2A42DE7.node1?language=ET#
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0012 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0015 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0014 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0027 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0021 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0028 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
