Parlamendiliikmed ja nende 5001 küsimust...
Kuid kellel on vastused?
Institutsioonid
2006-08-30 - 16:56
Parlamendiliikmed ja nende kirjalikud küsimused
Mullu esitasid parlamendiliikmed Euroopa Komisjonile ja Ministrite Nõukogule üle 5000 kirjaliku küsimuse, mis teeb rohkem kui 100 küsimust nädalas.
Miks ja mille kohta?
Põhju­seid on mitmeid: tõstatada probleeme, mis parlamendiliikmele tema valimisringkonnaga seoses muret valmistavad; selgi­tada ELi seadusandluse ja poliitika aspekte; juhtida tähelepanu kuritarvitustele ja ebaõiglusele või mingile teemale või poliitikale.
Küsimused sunnivad komisjoni ja nõukogu oma tegevust avalikult selgitama.
Ja küsimused võivad anda konkreetseid tulemusi.
Hiljutises vastuses parlamendi­liikme Catherine Stihleri esitatud kirjalikule küsimusele töökuulutuse kohta, milles seisis, et “suitsetajatel pole mõtet avaldust esitada”, vastas komisjon, et diskrimineeri­misevastased seadused ei hõlma tubaka­kasutajaid.
Enne suvel toimunud jalgpalli maailma­meistrivõistlusi uurisid parlamendiliikmed komisjonilt kirjalikult piletimüügiga seotud probleeme, eelkõige seda, miks on pileti soetamiseks vaja Mastercard krediitkaarti või Saksamaa pangaarvet.
Mõningase surve tõttu pidi FIFA, jalgpalli­maailma korraldav organisatsioon, tegutsema hakkama.
Teised parlamendiliikmete poolt tõstatatud küsimused on näiteks õhusõidukite põhjustatud müra, roaming -tasud ja Lähis-Ida konflikt.
Kuidas asi toimib?
Kirjalikke küsimusi võivad esitada kõik parlamendisaadikud, saates need esialgu parlamendi presidendile Josep Borrellile, kes edastab küsimused siis kas komisjonile või nõukogule.
Kirjalikke küsimusi on kahte sorti: “prioriteetsed küsimused” ja “mitte­prioriteetsed küsimused”, sõltuvalt küsimu­se erakorralisusest ja selle lahendamiseks vajalikust uurimistööst.
Esimestele vastami­sega on kiire, kuid põhjalik uurimistöö ei ole vajalik.
Iga parlamendisaadik võib kuus esitada ühe prioriteetse küsimuse, mitte­prioriteetsete küsimuste esitamise piirang puudub.
Kes vastab küsimustele?
Kui kirjalik küsimus on suunatud komis­jonile, annab vastuse valdkonna eest vastutav volinik, näiteks WTOd puuduta­vatele küsimustele vastab kaubandusvolinik Peter Mandelson.
Kui küsimuse adressaa­diks on nõukogu, vastab sellele riik, kes parasjagu on kuue kuu järel vahetuv eesistujariik – momendil Soome.
Kui tegu on prioriteetse küsimusega, peab vastama kolme nädala jooksul, samas kui mitteprioriteetsetele küsimustele vastamiseks on aega kuus nädalat.
Kui organisatsioonil vastamine ei õnnestu, võib parlamendiliige taotleda küsimuse lülitamist vastava komisjoni järgmise kohtu­mise päevakorda; seega arenguabiteema­line järelpärimine kuuluks EP arengu­komisjoni pädevusse.
Küsimused ja vastused avaldatakse Euroopa Liidu ametlikus väljaandes ning on kättesaadavad ka parlamendi veebilehel.
Mõnesse parlamendiliikmete poolt esitatud küsimusse süveneme me põhjalikumalt tulevastes artiklites.
20060829STO10141 Kirjalikud küsimused – täielik loetelu
ET
1
PHOTO
20060828PHT10135.jpg
ET
2
LINK
/QP-WEB/application/home.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
