Teemahommik: "Euroopa ilma Venemaata?"
Institutsioonid
Eesti
2007-12-04 - 19:34
Teemahommik Euroopa Parlamendi Infobüroos (EP)
Euroopa Parlamendi Infobüroo selle aasta viimasel teemahommikul "Euroopa ilma Venemaata?" analüüsiti valimiseelset olukorda Venemaal ja selle peegeldusi Euroopa Liidu poliitikat kujundavates keskustes, arutleti Euroopa Liidu Venemaa suunalise poliitika keerdküsimuste üle ning vaadeldi selles seoses Eesti olukorda ja võimalusi.
Reedel, 23. novembril korraldas Euroopa Parlamendi Infobüroo Eestis viienda teemahommiku, kus peaesinejaks oli Euroopa Parlamendi liige Tunne KELAM ning kaaskõnelejana astus üles suursaadik Mart HELME .
Intrigeeriva pealkirjaga üritusel - "Euroopa ilma Venemaata?" - arutleti poolteise tunni jooksul:
Kas Euroopa Liidu ühtne Venemaa poliitika on (vaid) resolutsioonide poliitika?
Kas valimiste-eelne Venemaa on Euroopale lihtsalt huvitav või pigem hirmutav?
Kuivõrd suur oht on Balti riikidel jääda Venemaa nn õigustatud huvide "pantvangi" ja mis saab Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingust?
Ühine mure Venemaa pärast
"Meil (Euroopal) on ühine mure Venemaa pärast," nentis EP liige Tunne KELAM (IRL/EPP-ED) üritust avades ja tervitas EP Infobüroo avatud mõttevahetuste läbiviimist Euroopa Liidu majas Tallinnas, et koos meedia ja huvilistega püüda leida vastuseid ning mitte niivõrd tõde, kuna "/.../ lõplikku tõde pole paraku olemas /.../."
Suursaadik Mart HELME rõhutas EL kohustust töötada välja ühine poliitiline lähenemisviis Venemaa suunal ning nentis, et viimased 10 aastat on ilmekalt tõestanud, et kahest "õpipoisist", Euroopa Liidust ja Venemaast, on just viimane olnud "õpihimulisem", omandanud Euroopa Liidu otsusetegemise spetsiifika ja nõrkused ning rakendanud need teadmised edukalt oma kasuks.
Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse esimees Marica LILLEMETS meenutas, et suhtumine Venemaasse on osutunud Euroopa Liidule ja liikmesriikidele läbi aegade teatud proovikiviks.
Üheks võimalikuks strateegiaks keeruliste partneritega suhtlemisel on nende n.ö. 'positiivne hõlvamine'.
"Kuivõrd edukaks võiks selline lähenemine osutuda nüüd, kuid Venemaa poliitika EL suunal on muutunud oluliselt kaalutletumaks," küsis ajakirjanik.
"Euroopa Nõukogu on selles suhtes hoiatav näide.
'Parem sees kui väljas - strateegia' on paraku viinud olukorrani, kus suurele rahvusvahelisele organisatsioonile surutakse teatud riikide poolt peale nn "pseudodemokraatiat" ning murendatakse selle organisatsiooni tõsiselt võetavust ," selgitas hr Kelam.
"Õppetunnid ei tööta, kui õppijal puudub soov õppida," ütles Kelam kokkuvõtlikult.
Kannatustel ei ole rahvust ega rassi
"Inimõigustest tuleb rääkida ühtmoodi nii Venemaal, Hiinas kui Euroopa Liidu riikides.
Kui inimest alandatakse, siis ta kannatab, kui inimest piinatakse, siis tunneb ta valu.
Nendel tunnetel ei ole rahvuslikke ega rassilisi piire," kirjeldas suursaadik Helme ja rõhutas inimõiguste järgimise nõude igakülgset seadmist ka Venemaale.
Positiivse näitena tõid esinejad ära Euroopa Parlamendi viimas aja nõudlikud resolutsioonid ja avaldused.
Eesti Diplomaatide Kooli direktor Ekke NÕMM oli mures viimasel ajal Venemaal leviva tendentsi pärast n.ö. kirjutada ümber ajalugu.
"Kõikidele Venemaa naabritele on saanud osaks suured kannatused okupatsioonide, küüditamiste ja füüsilise hävitamise teel.
Nüüd on aga Venemaa hakanud oma ajalooõpikuid ümber kirjutama ja need faktid tunnistatakse mitte toimunuks.
Seeläbi lükkub positiivsete muudatuste saavutamine sellel maal põlvkondade võrra edasi, tulevikku, kui sinnagi," arutles Nõmm.
Peamiselt meedia esindajatest koosnev auditoorium leidis lõpetuseks siiski positiivselt, et kuna elame info-ja internetiajastul, siis ei ole see võrreldav GULAGide aja 'ajupesuga'.
Informatsioon demokraatlikust Euroopast jõuab ka Venemaale.
Selline info paneb inimesed küsima täiendavaid küsimusi, mis näitab ametlikus retoorikas kahtlemise võimet.
"Kui aga inimene kahtleb, siis ta järelikult mõtleb ja siis on ka lootust," võttis suursaadik Helme keerulise teema kokku.
Meediale ja välispoliitika huvilistele suunatud üritusel osalesid tegevajakirjanikud eesti, soome ja venekeelsetest päevalehtedest ning raadiojaamadest, televisioonist ja ajakirjanike liidust.
Samuti osales selle aasta viimasel teemahommikul riigiametnikke rahandusministeeriumist ja omavalitsusest, akadeemiliste asutuste töötajaid ning erinevate Euroopa Liiduga seotud MTÜde esindajaid.
EP Infobüroo meediahommikud kui avatud mõttekojad ajakirjanikele
2007.aastal alustatud meediahommikute tsüklisse mahtus viis teemahommikut, kus peaesinejaks oli alati keegi Eestist valitud EP liikmetest ning kaaskõnelejaks valdkonna spetsialist või ekspert.
Arutleti teemadel, mis olid terve aasta jooksul läbivalt olulised Euroopa Parlamendi kui rahvaesindusliku kogu jaoks ning mis kuulusid ka erinevate Eestist valitud saadikute n.ö. "isiklikku teemade portfelli".
Näiteks energeetika ja keskkond hr Tarandi (SDE/PES) poolt selgitatuna, turvalisus ja julgeolek pr Mikko (SDE/PES) käsitluses, EL poliitika ja EP tegusus Kesk-Aasia suunal, analüüsituna pr Saksa (SDE/PES) poolt; kodaniku- ja inimõigused ning tööturu küsimused pr Oviiri (KE/ALDE) selgitatuna ning EL/EP ja Venemaa poliitika hetkeolukord ja tuleviku arengud analüüsituna hr Kelami (IRL/EPP-ED) poolt.
EP Infobüroo jätkab meediahommikutega ka 2008.aastal.
20071130IPR14185
ET
1
PHOTO
20071204PHT14243.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
