Euroopa Parlament peatab taas sadamateenuste liberaliseerimise
Transport
2006-01-23 - 17:50
Sadamateenuste liberaliseerimise ettepanek lükati tagasi
Juba teist korda kahe aasta jooksul, ning seda rõhuva enamusega, lükkas Euroopa Parlament 18. jaanuaril tagasi Euroopa Komisjoni ettepaneku, mis näiliselt avaks sadamateenused konkurentsile.
Sadamateenuste pakett, nagu seda ELi ringkondades tuntakse, on tekitanud palju emotsioone ja poleemikat nii parlamendis kui sellest väljaspool.
Ettepaneku toetajate jaoks võib sadamateenuste liberaliseerimine tähendada toetust töökohtade loomisele ning majanduskasvule.
Vastaste sõnul toob see kaasa nii massilisi töökohtade kaotusi kui ka töötingimuste halvenemise.
Milles on siis küsimus?
Seadusandlus võimaldaks teenusepakkujatel osutada sadamasse sisenevatele või sealt väljuvatele laevadele lootsiteenuseid koos sildamise, pukseerimise ning käitlusteenustega või pakkuda reisijateenuseid (abi pardaleminekul ja maale tulekul).
Euroopa Komisjon loodab esitatud seaduseelnõuga ajakohastada ning tugevdada konkurentsi Euroopa sadamates, mis on kanaliks 90% Euroopa Liidu ja selle välispartnerite vahel toimuvast kaubandusest.
Strasbourgis toimunu täielikuks mõistmiseks on vajalik kiire pilguheit lähiajalukku.
Esimene katse seda sektorit liberaliseerida tehti aastal 2001.
Pärast pingelisi läbirääkimisi kõigi osapooltega lükkas parlament 20. novembril 2003 komisjoni poolt esitatud ettepaneku tagasi.
Põhiliseks tüliõunaks oli laevaomanike võimalus kasutada nende endi meeskondi laevade lastimiseks ja lossimiseks (omakäitlus, kui kasutada tehnilist terminit).
Selle abinõu vastu olid mitmed fraktsioonid, eriti just sotsiaaldemokraadid, rohelised ning Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete fraktsiooni parlamendiliikmed.
Nad kartsid, et see avaks ukse odavale, ametiühinguvälisele tööjõule kolmandast maailmast, ning tooks kaasa ka suuri töökohtade kaotusi kvalifitseeritud sadamatööliste seas.
Peale selle kujutas see endast ka turvariski: laevade meeskondadel ei ole tihti keeruliseks ja ohtlikuks osutuda võivate ülesannete täitmiseks vajalikke oskusi.
Seepärast tulid ka tuhanded sadamatöölised Strasbourgi tänavatele, et näidata oma vastuseisu sellele eelnõule.
Pärast seda kaotust peab komisjon jälle algusesse naasma.
See ettepanek, eriti just omakäitluse teema, ei pälvinud piisavat parlamendi presidendi ning enamuse parlamendiliikmete poolehoidu.
Parlamendi president Josep Borrell kommenteeris seda: “ Me ütlesime juba üks kord "ei".
Ta (komisjon) saatis direktiivi tagasi kööki, soojendas üles ning serveeris meile sama pala uuesti .”
Selline oligi valitsev meeleolu parlamendis.
“ Komisjon on meile saatnud uue paki, millel on värske ümbris, kuid sisu on endine ”, kritiseeris Marianne Thyssen, parlamendiliige Belgiast, kes kuulub kristlike demokraatide fraktsiooni.
Sotsiaaldemokraatide parlamendiliige Gilles Savary (Prantsusmaa) rääkis “ parlamentaarse demokraatia kõrvaleheitmisest ”, samas, kui tema kolleeg Saksamaalt, Wilhelm Ernst Piecyk, väljendas seisukohta, et selle direktiivi “ koht on sadama prügikonteineris .”
Joost Lagendijk, roheliste parlamendiliige Hollandist, pidas seda eelnõud “ tüüpiliseks näiteks seadusandlusest, mis tekitaks rohkem probleeme kui ta neid lahendaks .”
Kõige vasakpoolsemad parlamendiliikmed olid samavõrd kriitilised, nimetades seda teksti “ tarbetuks, antisotsiaalseks ja majandusele kahjulikuks .”
Nagu mõnikord juhtub Euroopa ülesehituse projekti puutuvate keerukate teemadega, võidakse aeg-ajalt luua üsna ebaharilikke liite.
Nõnda lisasid konservatiividest Ühendkuningriigi parlamendiliikmed oma hääled vasakpoolsete omadele.
Nende arvates on liberaliseerimine ebavajalik, sest see on Ühendkuningriigis juba läbi viidud.
Vastaspoole parlamendiliikmed soovisid, et parlament ei lükkaks seda teksti tagasi.
Üheks näiteks on siis kristlik demokraat Georg Jarzembowski Saksamaalt, kellele oli antud ülesanne valmistada ette parlamendi seisukoht.
Olles direktiivi poolt, ütles ta, et vastutasuks mitmetele muudatustele lubab direktiiv “ suuremat tõhusust sadamatoimingutes ning madalamaid kulusid tarbijaile, garanteerides samas õiglase ligipääsu turule. ”
Ta märkis ka, et laevaomanikud ja vedajad toetavad seadusandlust, mis lubab neil “ valida parima hinna ning lõhkuda monopolid .”
Liberaalide parlamendiliikmed olid samuti eriarvamustel.
Mõned toetasid Jarzembowski ettepanekuid, kuid teised hääletasid jälle vastu.
Erimeelsused valitsesid ka meretranspordi asjatundjate seas, kellega pidevalt konsulteeriti.
Sadamatöölised olid kõige kriitilisemad, ning neid tuli tuhandete kaupa Strasbourgi, et seal oma pahameelt väljendada.
Neile tähendas Euroopa Komisjoni muutumatu seisukoht omakäitluse osas sadamatööliste nõudmiste täielikku eiramist.
Mis juhtub edasi?
Pall on nüüd Euroopa Komisjoni käes.
Transpordivolinik Jacques Barrot (Prantsusmaa) märkis hääletuse lõppedes, et ta “ konsulteerib teiste volinikega, et teha järeldusi .”
Kuid ta loodab kindalt “ jätkata tööd kõigi osapooltega, et rajada Euroopa sadamapoliitika alused .”
20060123STO04583 Transpordi- ja turismikomisjoni veebileht Täiskogu kokkuvõte - Strasbourg 16.-19.jaanuar 2006
ET
1
PHOTO
20051118PHT02609.jpg
ET
2
LINK
/activities/expert/committees/presentation.do?committee=1242&language=ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060113BKG04268 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
