Eesti ratifitseeris 15. riigina Euroopa põhiseaduse lepingu
Põhiseadus
Eesti
2006-05-16 - 18:53
Eesti ratifitseeris põhiseaduse lepingu
Riigikogu ratifitseeris 09. mail 2006. aastal Euroopa põhiseaduse lepingu, mille nüüdseks on ratifitseerinud 15 riiki.
Jõustumiseks peavad lepingu heaks kiitma kõik liikmesriigid.
Põhiseaduse leping konsolideerib ELi senised aluslepingud üheks dokumendiks ning annab ELile juriidilise isiku staatuse.
Lepingu tulevik on pärast eitavaid referendumeid Hollandis ja Prantsusmaal aga ebaselge.
Hääletusel Riigikogus oli põhiseaduse lepingu poolt 73 saadikut ning vastu 1.
Enne ratifitseerimist analüüsis põhiseaduse lepingut Riigikogu põhiseaduskomisjoni poolt moodustatud töörühm, kelle ülesandeks oli esitada õiguslikult põhjendatud seisukoht, kas põhiseaduse lepingut saab ratifitseerida Eesti põhiseadust muutmata.
Kuna leiti, et leping pole põhiseadusega vastuolus, sai Riigikogu selle heaks kiita.
Dokumendi peavad vastavalt siseriiklikele seadustele (referendum, parlamentaarne heakskiit vms) heaks kiitma kõik liikmesriigid.
Kahes riigis, Prantsusmaal ning Hollandis, öeldi põhiseaduse lepingule referendumil "ei".
Põhiseadusele endale lisatud deklaratsioonis sätestatakse, et: " Konverents märgib, et kui kaks aastat pärast põhiseaduse lepingule allakirjutamist on neli viiendikku liikmesriikidest selle ratifitseerinud, kuid ühel või mitmel liikmesriigil on ratifitseerimisel tekkinud raskusi, arutab küsimust Euroopa Ülemkogu ".
Referendumite negatiivse tulemuse tõttu otsustasid liikmesriigid võtta endale järelemõtlemisaja, mille lõpus tullakse välja uute ettepanekutega.
Põhiseaduse lepingu tulevikku arutataksegi 15. - 16. juunil toimuval Ülemkogul.
Peaminister Andrus ANSIP kommenteeris Eesti poolset ratifitseerimist järgmiselt:
" Eesti on 15.
Euroopa Liidu liikmesriik, kes selle lepingu ratifitseerib.
Me teame, et lepingu jõustumiseks on vajalik ratifitseerimine 25 liikmesriigis.
Seetõttu ei saa me olla kindlad, et leping lähitulevikus jõustub.
Sellegipoolest usun ma, et meiepoolne ratifitseerimine oli oluline samm kogu Euroopa Liidu tuleviku seisukohalt.
Selle sammuga näitame me, et soovime rääkida kaasa Euroopa Liidu tuleviku kujundamises. (...)
Põhiseaduse leping ei ole üksnes juriidiline dokument.
See kannab endas ka teatud väärtusi: demokraatiat, õigusriiki, riikide koostööd ning kultuurilist mitmekesisust väärtustavaid põhimõtteid.
Need on samad põhimõtted, millele toetus Schuman oma 9. mai deklaratsioonis.
Euroopa põhiseaduse lepingu ratifitseerimisega kinnitasime, et Eesti soovib neid väärtusi hoida ja edasi arendada. "
Põhiseaduse lepingu ajaloost
Põhiseaduse lepingu väljatöötamiseks kutsuti kokku Euroopa Tuleviku konvent ning valitsustevaheline konverents.
Põhiseaduse leping võeti vastu 17. - 18. juunil 2004. a. juunil Brüsselis toimunud ELi ülemkogul ning allkirjastati Roomas 29. oktoobril 2004. aastal.
Euroopa Parlament kiitis lepingu heaks 2005. aasta jaanuaris ning siis hääletas poolt 500 saadikut, vastu oli 137 ja erapooletuks jäi 40 saadikut.
20060508IPR07991 Euroopa põhiseaduse leping Põhiseaduse lepingu ratifitseerimisprotsess EP resolutsioon põhiseaduse lepingu kohta
ET
1
PHOTO
20060111PHT04200.jpg
ET
2
LINK
http://europa.eu.int/eur-lex/lex/JOHtml.do?uri=OJ:C:2004:310:SOM:ET:HTML
ET
3
LINK
http://europa.eu.int/constitution/referendum_et.htm
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0004 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
