Euroopa Parlamendis aastal 2012 käsitletavad olulised teemad
Institutsioonid
2012-01-11 - 16:07
Majandusküsimused, energeetika, transport ja põllumajandus on aastal 2012 olulisel kohal Alanud aastal on Euroopa Parlamendi (EP) saadikutel ees kiired ajad – majanduskriis kestab, energiavarustus vajab alternatiive, transpordikoridoride arendamise osas tuleb teha valikuid ning jätkuvad läbirääkimised Ühise Põllumajanduspoliitika reformi üle.
Loe lähemalt EP erinevate komisjonide tegevusest sel aastal.
20120106FCS34939
Energeetikat puudutav õigusloome
EP saadikud hakkavad 2012 tegelema energiatõhususe küsimustega ©BELGA_Monkey Heidame uue aasta alguses pilgu teemadele, mis energeetika valdkonnas pälvivad Euroopa Parlamendi (EP) saadikute tähelepanu.
Peamiselt hakkavad nad tegelema energiatõhususe ja varustuskindluse küsimustega.
Selle aasta täiskogu ja komisjonide istungitel teevad saadikud muu hulgas otsuseid, mis puudutavad gaasi- ja naftakäitlemise ohutust avamerel, paremini koordineeritud väljapoole suunatud energiapoliitikat ning Euroopa energiavõrgustiku arendamist.
Energiatõhusus
Tavatarbijad ja ettevõtted saavad säästlikult energiat tarbides vähendada oma energiaarveid ja piirata kliima soojenemist.
Nimelt kulutab Euroopa Liit hetkel rohkem kui 400 miljardit eurot aastas energiaimpordile.
Eelolevatel kuudel hääletavad EP liikmed energiatõhususe direktiivi üle, mis seab eesmärgiks vähendada energiatarbimist läbi paranenud energiatõhususe 20-protsendi võrra aastaks 2020.
Välja pakutud meetmete hulgas on energiatarbimise vähendamine igal aastal 1,5 protsendi võrra, kolme protsendi avalike hoonete renoveerimine aastas, uued juhtnöörid avalikeks hangeteks, energiasäästlike majade populariseerimine, koostootmine, energiaauditid ning rohkem infot tarbijatele.
Ohutus avamerel
Lisaks asub EP sel aastal kaaluma gaasi- ja naftapuurimise karmimaid ohutusreegleid avamerel.
Kõnealuse õigusloome ettepaneku tegi Euroopa Komisjon seoses 2010. aastal toimunud õlireostusega Mehhiko lahel.
Eelmisel aastal vastu võetud õiguslikult mittesiduvas resolutsioonis ütlesid saadikud, et uute gaasi- ja naftaväljade arendamine Euroopa meredel võib olla lubatud vaid siis, kui arendajate ettevalmistatud kava hädaolukorra jaoks on piisav ja arendajatel on piisavalt rahalisi vahendeid taastamaks keskkonnale tehtav võimalik kahju.
Varustuskindlus
EL impordib üle 60 protsendi vajaminevast gaasist ja üle 80 protsendi vajaminevast naftast ning tegemist on kasvava trendiga.
Tavaliselt sõlmitakse energiavarustuslepingud kahe äriühingu vahel.
Samas peetakse suurte energialepingute osas, mis peamiselt puudutavad gaasitorustike rajamist, läbirääkimisi Euroopa valitsuste ja ELi mittekuuluvate riikide vahel, olgu nendeks näiteks Venemaa või Liibüa.
Seoses sellega hakkab EP hääletama ettepaneku üle, mis lubaks Euroopa Komisjonil eelnevalt hinnata tehinguid, mis sõlmitakse liikmesriikide ja ühenduseväliste energiavarustajate vahel.
See tagaks, et taolised lepped oleks vastavuses ELi energiaturu reeglitega ning ELi varustuskindluse eesmärkidega.
Energiavõrgu ühendamine
Üksikutel ELi liikmesriikidel on suurema energiajulgeoleku jaoks elutähtis omada alternatiivseid varustajaid või rohkem ühendusi.
Seetõttu plaanib EL kasutada aastate 2014–2020 eelarvest 9,1 miljardit eurot, et uuendada ja laiendada Euroopa energiataristut, mis tagaks, et ükski liikmesriik ei ole Euroopa energiavõrgust välja lõigatud.
Saadikud hakkavad eelolevatel kuudel arutama juhiseid, mille alusel täpsustatakse sobivad projektid, mis saavad ELi rahastuse.
Energiatõhusus (tööfail) Gaasi- ja naftakäitlemise ohutus avamerel (tööfail) Energialepingud (tööfail) Euroopa energiavõrgustiku laiendamine (tööfail) EP komisjonide käimasolev töö
Õigusloome transpordi valdkonnas
ELis on 212.800 kilomeetrit raudteid ©BELGA_Pressassociation_G.Fuller Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjoni kavas on eeloleval aastal paremad piirideülesed Euroopa Liidu (EL) transpordisüsteemid, tõhusam õhutransport ja ohutum liiklus maanteedel.
ELis on viis miljonit kilomeetrit maanteid, 212.800 kilomeetrit raudteid ja 42.700 kilomeetrit veeteid siseveekogudel.
Kuna pikas plaanis on liiklus kasvamas, soovivad saadikud muuta transpordikoridore efektiivsemaks ja kaotada pudelikaelad, samuti on olulisel kohal roheline tehnoloogia.
Pudelikaelte kõrvaldamine
Maanteed, raudteed, õhukoridorid ja veeteed kuuluvad üle-euroopalisse teedevõrgustikku Trans-European Transport Network (TEN-T), mille eesmärk on luua parem piirideülene Euroopa transporditaristu.
Kõnealune võrgustik loodi esmalt 1996. aastal ja nüüdseks on selle rõhk nihkunud pudelikaelade kõrvaldamisele, kombineeritud transpordilahenduste pakkumisele ja arukate transpordisüsteemide arendamisele.
Transpordi- ja turismikomisjoni plaanides on arutelu Euroopa Ühendamise Rahastu üle, mille eesmärk on hoogustada Euroopa transpordi-, energia- ja digitaalse võrgustiku arengut läbi suunatud investeeringute teedesse, raudteedesse, elektrivõrkudesse, torujuhtmetesse ja lairibaühendustesse.
Eesti ja teised Balti riigid loodavad Euroopa Ühendamise Rahastust saada tuge Rail Balticu rajamiseks.
Rahastu on mõeldud puuduvate ühenduste rajamiseks, olulisel kohal on ka keskkonnasõbralikud lahendused.
Ohutumad maanteed
Alanud aastal on olulisel kohal ohutus maanteedel ja parlamendisaadikud püüavad muuta tahhograafipettuste sooritamise raskemaks, vähendades ettevõtete administratiivset koormust.
Tahhograafi kasutatakse raskeveokite ja busside juures ning nendega mõõdetakse, et juhid võtaks piisavalt puhkepause.
Lisaks kaaluvad transpordi- ja turismikomisjoni saadikud ettepanekuid, mis puudutavad piirkondlike lennujaamade tulevikku, lennuliiklusest tulenevat müra, pagasikäitlust maapinnal ja paremat lennujuhtimist.
Transpordi- ja turismikomisjon
EP majandus- ja rahanduskomisjoni tegevus
Majandus- ja rahanduskomisjon tegeleb nii eurovõlakirjade kui reitinguagentuuride mõjuvõimuga ©EPA/CLAUDIO ONORATI Euroopa Parlamendi (EP) majandus- ja rahanduskomisjoni jaoks saab taas tegemist olema kiire aastaga.
Rahvusvaheline kokkulepe tugevama majandusliidu loomiseks, eurovõlakirjad, finantsülekannete maksustamine ning reitinguagentuuride mõjuvõim on mõned peamised teemad, millega komisjoni liikmed eelolevatel kuudel tegelema hakkavad.
Euroopa Liidu (EL) tugevama majandusliidu kokkuleppe koostamisega tegelevasse töögruppi kuuluvad EP saadikud – Elmar Brok (EPP, DE), Roberto Gualtieri (S&D, IT) ja Guy Verhofstadt (ALDE, BE) – rõhutavad, et kõik tulevased otsused peavad põhinema tavapärastel ELi menetlusprotsessidel, mis tagab nii demokraatliku aruandekohustuse kui parlamendi rolli austamise õigusloomes.
Lepingu lõplik versioon peaks valmis saama jaanuari lõpuks, riigipead saaksid selle allkirjastada märtsis.
Reitinguagentuuride mõju kärpimine
EP majandus- ja rahanduskomisjoni liikmed soovivad meetmeid, mis vähendaks krediidireitingute sõltuvust kolmest suurest reitinguagentuurist ja vähendaks viimaste otsest mõju riikide laenukuludele.
Komisjoni liikmed rõhutavad, et tähelepanu tuleb pöörata huvide konfliktile reitinguagentuuride ja nende poolt hinnatavate ettevõtete vahel.
Leonardo Domenici (S&D, IT) esitab oma ettepanekud veel sel talvel.
Täiskogu hääletus on plaanitud juulisse.
Eurovõlakirjad
Majandus- ja rahanduskomisjon võttis detsembris vastu resolutsiooni, mis põhimõtteliselt toetab Euroopa Komisjoni rohelise raamatu ideed eurovõlakirjadest.
Parlamendisaadikud usuvad, et eurovõlakirjad stabiliseeriks eurotsooni riike juhul, kui komisjon suudab võlakirjad teha atraktiivseks nii AAA reitinguga riikide kui sügavas võlgades olevate riikide jaoks.
Komisjoni liikmed plaanivad ka omaalgatuslikku raportit, mille koostab Sylvie Goulard (ALDE, FR) ja mis sisaldab põhjalikumat reageeringut komisjoni rohelisele raamatule.
Samuti toetab enamik majandus- ja rahanduskomisjoni liikmetest ideed rakendada finantsülekannetele maks, mis komisjoni hinnangul võiks aastas tuua tulu 57 miljardit eurot.
Komisjon nimetas Kreekat esindava ning sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni kuuluva Anni Podimata selle kava eestvedajaks parlamendis.
Komisjon peaks hääletama uue maksu üle aprillis ja täiskogu juunis.
Põllumajanduspoliitikas annab tooni Ühise Põllumajanduspoliitika reformimine
ÜPP reformimine on 2012. aastal üks olulisemaid teemasid ©BELGA/AFP/F.VON ERICHSEN Sel aastal püsib Ühise Põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformimine tähelepanu keskpunktis, kui Euroopa Parlamendi (EP) saadikud hakkavad kaaluma mitmeid muudatusettepanekuid, mille Euroopa Komisjon esitas eelmisel aastal.
Lisaks hakkavad saadikud hääletama piimatootjate toetamise ja toidu kvaliteedi märgistamise üle.
Kogu aasta jooksul võtab EP põllumajanduskomisjoni ajast oma osa tegelemine kuue raportiga, mis on mõeldud ÜPP reformimiseks.
Teised eelpool mainitud teemad tulevad hääletusele juba veebruaris.
ELi plaanitavast eelarvest perioodil 2014–2020 ligi 37 protsenti võttev ÜPP peab võrreldes varasemaga olema ausam, lihtsam ja efektiivsem ning saadikud püüavad arendada komisjoni poolt välja käidud reformikava, mis sai kriitika osaliseks nii poliitikute kui põllumajandussektori poolt.
Saadikud hakkavad arutama järgnevaid küsimusi: ausam vahendite jaotamine uute ja vanade liikmesriikide vahel, keskkonnanõuded 30 protsendile otsemaksetest, seitsme protsendi haritava maa säästmine ja suuremate farmide toetuse piiramine 300.000 euro peale.
ÜPP tuleviku osas pärast aastat 2013 on olulisel kohal ELi järgmine finantsraamistik perioodiks 2014–2020, mis paneb ka piirid kulutustele ühes aastas.
Toidu kvaliteedi märgistamine
Veebruaris peaks tulema hääletusele toidu kvaliteedi märgistamise süsteemi põhjalik ülevaatamine.
Värskendatud süsteem aitaks läbi kvaliteedi ja mitmekülgsuse esiletõstmise ELi toidutootjatel võistelda kolmandate riikide impordiga.
Uued reeglid teevad lähtudes geograafilisest päritolust ja ehtsusest põllumajandustoodete ja teiste toiduainete registreerimise lihtsamaks.
Piimatootjate toetamine
Mullu detsembris leppisid parlamendisaadikud ja ELi Nõukogu kokku uutes reeglites, mis annavad piimatootjatele suurema võimu kaubelda toorpiima hinna üle.
See peaks aitama piimatootjatel valmistuda aastaks 2015, kui kaovad piimakvoodid.
Parlament peaks üldkogul antud küsimust hääletama veebruaris.
Ettepanekud ÜPP muudatusteks pärast aastat 2013 ELi toidu kvaliteedi märgistamise õigusloome Piimatootjate toetamisest
Rändlustasud, EL-i patent ja reisijate broneeringuinfo
Rändlustasud mobiili kasutamisel alanevad ©BELGA/ILOVEIMAGES Sel aastal kokku lepitavad uued reeglid rändlustasudele panevad paika, millist hinda mobiilioperaatorid saavad küsida klientidelt, kes viibivad välismaal.
Lisaks arutavad Euroopa Parlamendi (EP) saadikud järgnevatel kuudel lennureisijate broneeringuandmete kasutamist võitluses kriminaalkuritegude vastu.
Hääletusele tulevad ka Euroopa Liidu (EL) patendireeglid, mis aitaks parandada Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet.
Välismaal mobiiliga helistamine, sõnumite saatmine ja netis surfamine võib peagi muutuda odavamaks.
Euroopa Komisjoni poolt tehtud ettepaneku järgi oleks alates 2014. aasta juulist maksimumhinnad järgmised:
24 eurosenti minuti kohta väljamineva kõne puhul
10 eurosenti minuti kohta sissetuleva kõne puhul
10 eurosenti tekstisõnumi eest
50 eurosenti megabaidi eest interneti kasutamisel
Rändlustasude õigusloomet EPs vedav Saksamaad esindav ja Euroopa Rahvapartei (EPP) fraktsiooni kuuluv Angelika Niebler on seisukohal, et määratavad maksimumhinnad võiks olla veelgi madalamad.
Lisaks oleks mobiilikasutajatel võimalik valida rändlusteenuse pakkujat.
Täiskogu peaks asja hääletama aprillis.
Broneeringuinfo kasutamine
Broneeringuinfot koguvad hetkel lennufirmad, kuid kõnealuse info kasutamine ei ole hetkel ELi tasandil reguleeritud.
Uus õigusloome paneb paika millised ametiasutused ja mil viisil saavad EList lahkuvate või siia saabuvate reisijate broneeringuinfole ligipääsu, et võidelda organiseeritud kuritegevusega.
Hääletus peaks toimuma täiskogu istungil mais.
Ühine ELi patendisüsteem peaks tugevdama ühenduse ettevõtete konkurentsivõimet.
Parlamendisaadikud arutavad veebruaris patendisüsteemi puudutavat kolme raportit, mis keskenduvad nii õiguslikele kui keelelistele küsimustele.
Kui ettevõte soovib hetkel hankida kogu ELi katvat patenti, siis tuleb see jõustada igas liikmesriigis eraldi ning tegemist on aeganõudva ja kalli protsessiga.
Uus patent kaitseks aga omandiõigust korraga 25 liikmesriigis, mis on koostööga nõustunud.
Lisaks plaanivad saadikud arutada ja hääletada omaalgatusliku raporti üle, mis puudutab kollektiivset kahjuhüvitamist Euroopa tasandil.
See lubaks ebaseadusliku tegevuse ohvritel koondada oma nõuded, mida nad muidu ükshaaval ei teeks.
Seda näiteks juhul, kui vaid ühe isiku puhul oleks kahju nõudmine ebaproportsionaalne.
Rändlustasude alandamise kava
Piiriüleste varavaidluste lahendamise alused muutuvad selgemaks
Igal aastal leiab ELis aset 450.000 piiriülest pärandamist ©Belga/BELPRESS Aina enam inimesi suundub Euroopa Liidus tööle teistesse riikidesse ning aina enam suureneb eri riikidest pärit inimeste partnerlussuhete hulk.
Seega peavad inimesed teadma, millise riigi milline seadus nende varale kehtib, millise kohtu poole tuleb neil pöörduda ning kuidas ja kas üldse kohtuotsuseid tunnustatakse ja kuidas neid teistes riikides ellu viiakse.
Aastal 2012 on Euroopa Parlamendis oodata mitmeid ettepanekuid juriidiliseks koostööks tsiviilasjades, millega pandakse paika millise liikmesriigi seadusandlus kehtib, kui vaidluse osapooled on pärit rohkem kui ühest liikmesriigist.
Piiriülesed pärandamised
Igal aastal leiab ELis aset 450.000 piiriülest pärandamist, mis on väärtusega 123 miljardit eurot ja 10 protsenti kõigist pärandamistest.
Uus kavandatav õigusloome paneb paika kohtute pädevuse ja rakendatavad seadused, et muuta lihtsamaks päranduse saaja selgitamine ja vältida vaidlusi kellegi surma puhul.
Lisaks on kavas võtta kasutusele Euroopa pärimistunnistus.
Ettepaneku järgi kehtestataks piiriüleste pärandamiste puhul jurisdiktsioon ja vastavad seadused lähtudes lahkunud inimese harjumuspärasest elukohast.
Samas oleks välismaal elajatel võimalus valida, kas nende päranduse üle tehakse otsuseid päritoluriigi järgi või elukohariigi järgi.
Taoline lähenemine vähendaks võimalust, et eri liikmesriigid teatavad vastukäivatest otsustest.
EP saadikud arutavad ja hääletavad antud asja veebruaris.
Eri rahvusest paaride vara
Eri riikidest pärit ja partnerlussuhtes olevad inimesed peavad oma vara jagamisega tegelema nii igapäevaselt kui ka juhtudel, mil paar läheb lahku või üks osapool sureb.
Antud küsimuste lahendamiseks hakkab parlament märtsis arutama kahte regulatsiooni, mis keskenduvad vastavalt abieluvararežiimile ning registreeritud kooselust tulenevatele varalistele tagajärgedele.
Nende kahe regulatsiooni eesmärgiks on panna paika jurisdiktsioon, rakendatavad seadused ning otsuste tunnustamine ja elluviimine.
Samuti peaks ühe paari kogu vara suhtes otsuseid tegema vaid ühe liikmesriigi kohus.
EP õiguskomisjoni Euroopa pärimistunnistuse eelnõu Euroopa Komisjoni ettepanek abieluvararežiimi käsitlemiseks Euroopa Komisjoni ettepanek registreeritud kooselust tulenevate varaliste tagajärgede käsitlemiseks
ET
1
PHOTO
20120110PHT35040.jpg
ET
2
PHOTO
20120110PHT35052.jpg
ET
3
LINK
/oeil/popups/ficheprocedure.do?id=592474
ET
4
LINK
/oeil/popups/ficheprocedure.do?lang=en&reference=2011/0309(COD)
ET
5
LINK
/oeil/popups/ficheprocedure.do?id=593725
ET
6
LINK
/oeil/popups/ficheprocedure.do?lang=en&reference=2011/0300(COD)
ET
7
LINK
/comparl/cpc/wip_en.pdf
ET
8
PHOTO
20120110PHT35054.jpg
ET
9
LINK
/committees/et/TRAN/home.html
ET
10
PHOTO
20111215PHT34280.jpg
ET
11
PHOTO
20120110PHT35050.jpg
ET
12
LINK
http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/legal-proposals/index_en.htm
ET
13
LINK
/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=COD/2010/0353
ET
14
LINK
/oeil/popups/ficheprocedure.do?id=588883
ET
15
PHOTO
20120110PHT35048.jpg
ET
17
PHOTO
20111215PHT34282.jpg
ET
19
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0126:FIN:et:HTML
ET
20
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0127:FIN:Et:HTML
-//EP//TEXT COMPARL PE-476.117 01 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT COMPARL PE-441.200 02 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
