A7-0085/2011
24.3.2011
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikides rahvusvahelise kaitse andmise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (uuestisõnastamine)
(KOM(2009)0554 – C7‑0248/2009 – 2009/0165(COD))
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
Raportöör: Sylvie Guillaume
(Uuesti sõnastamine – kodukorra artikkel 87)
PE 452.774v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
*** nõusolekumenetlus
***I seadusandlik tavamenetlus (esimene lugemine)
***II seadusandlik tavamenetlus (teine lugemine)
***III seadusandlik tavamenetlus (kolmas lugemine)
(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusakti eelnõu muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse õigusakti eelnõusse tehtud muudatused paksus kaldkirjas.
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele ja tähistab neid õigusakti eelnõu osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
Kui õigusakti eelnõus soovitakse muuta kehtivat õigusakti, märgitakse muudatusettepaneku päises kolmandale reale viide kehtivale õigusaktile ning neljandale reale viide muudetavale sättele.
Kui Euroopa Parlament soovib muuta kehtivat sätet, mida õigusakti eelnõus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Väljajäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...] .
SISUKORD
lk
EUROOPA PARLAMENDI SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI PROJEKT....................5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................53
LISA: ÕIGUSKOMISJONI KIRI.............................................................................................55
LISA: EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÕIGUSTEENISTUSTE KONSULTATIIVSE TÖÖRÜHMA ARVAMUS 57
MENETLUS..............................................................................................................................59
EUROOPA PARLAMENDI SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikides rahvusvahelise kaitse andmise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (uuestisõnastamine)
( KOM(2009)0554 – C7‑0248/2009 – 2009/0165(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2009)0554 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 63 esimese taande punkti 1 alapunkti d ja punkti 2 alapunkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C7-0248/2009 );
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” ( KOM(2009)0665 );
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ning artikli 78 lõiget 2;
– võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta
EÜT L 77, 28.3.2002, lk 1. ;
– võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta
ELT C 87E, 1.4.2010, lk 10. ;
– võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 2. veebruari 2010. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile;
– võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55;
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A7‑0085/2011 ),
A. arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,
1. võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;
2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele.
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 8
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8) Kasutada tuleks Euroopa Pagulasfondi ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti vahendeid, et piisavalt toetada liikmesriikide jõupingutusi Euroopa ühise varjupaigasüsteemi teises etapis kehtestatud nõuete rakendamisel, eelkõige nende liikmesriikide jõupingutusi, kelle varjupaigasüsteem on eelkõige riigi geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu sattunud erilise ja ebaproportsionaalse surve alla.
(8) Vaja on muu hulgas kasutada Euroopa Pagulasfondi ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti vahendeid, et piisavalt toetada liikmesriikide jõupingutusi Euroopa ühise varjupaigasüsteemi teises etapis kehtestatud nõuete rakendamisel, eelkõige nende liikmesriikide jõupingutusi, kelle varjupaigasüsteem on eelkõige riigi geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu sattunud erilise ja ebaproportsionaalse surve alla.
Liikmesriikides, mis võtavad vastu oma rahvaarvu suhtes ebaproportsionaalselt suure arvu varjupaigataotlusi, tuleb koheselt vastavalt kasutusele võtta Euroopa Pagulasfondi ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti finantstoetused ja administratiivsed/tehnilised toetused, et neil riikidel oleks võimalik täita käesoleva direktiivi sätteid.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 13
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest.
Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga edendada harta artiklite 1, 18, 19, 21, 24 ja 47 kohaldamist ning sellest tuleks lähtuda ka direktiivi rakendamisel.
(13) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest.
Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga edendada harta artiklite 1, 4, 18, 19, 21, 24 ja 47 kohaldamist ning sellest tuleks lähtuda ka direktiivi rakendamisel.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 14 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(14 a) Liikmesriigid on kohustatud täielikult järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ja varjupaigaõigust, mis hõlmab juurdepääsu varjupaigamenetlusele iga inimese puhul, kes soovib varjupaika taotleda ning kes viibib nende jurisdiktsioonis, sealhulgas need, kes on liidu või liikmesriigi organi tõhusa kontrolli all.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 15
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(15) On oluline, et rahvusvahelise kaitse taotluste kohta tehakse otsused asjaolude põhjal ja seda teevad esmatasandil ametiasutused, kelle personalil on vastavad teadmised või kes saab varjupaiga- ja pagulaste alast koolitust.
(15) On oluline, et rahvusvahelise kaitse taotluste kohta tehakse otsused asjaolude põhjal ja seda teevad esmatasandil ametiasutused, kelle personalil on vastavad teadmised ning kes saab varjupaiga- ja pagulaste alast koolitust.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 18
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(18) Selleks et tunnistada kaitset vajav isik nõuetekohaselt pagulaseks Genfi konventsiooni artikli 1 tähenduses või täiendava kaitse saamise nõuetele vastavaks isikuks, peaks igal taotlejal olema tegelik juurdepääs menetlusele, võimalus teha koostööd ja nõuetekohaselt suhelda pädevate ametiasutustega, et esitada oma juhtumi kohta asjakohaseid asjaolusid, ning küllaldased menetlustagatised oma juhtumi menetlemiseks kõikides etappides.
Lisaks sellele peaks rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise menetlus üldjuhul andma taotlejale vähemalt õiguse jääda riiki, kuni menetlev ametiasutus teeb otsuse ; õiguse kasutada tõlgi teenuseid oma juhtumi esitamisel, kui ametiasutused temaga vestlevad; võimaluse suhelda ÜRO pagulaste ülemvoliniku esindajaga ja organisatsioonidega, kes nõustavad rahvusvahelise kaitse taotlejaid ; õiguse saada nõuetekohaselt teada otsusest, selle faktilistest ja õiguslikest asjaoludest; võimaluse konsulteerida õigusnõustajaga või muu nõustajaga; ning õiguse saada teavet oma juriidilise staatuse kohta menetluse otsustavatel etappidel keeles, millest taotleja on kõigi eelduste kohaselt võimeline aru saama, ning eitava otsuse korral õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus .
(18) Selleks et tunnistada kaitset vajav isik nõuetekohaselt pagulaseks Genfi konventsiooni artikli 1 tähenduses või täiendava kaitse saamise nõuetele vastavaks isikuks, peaks igal taotlejal olema tegelik juurdepääs menetlusele, võimalus teha koostööd ja nõuetekohaselt suhelda pädevate ametiasutustega, et esitada oma juhtumi kohta asjakohaseid asjaolusid, ning tõhusad menetlustagatised oma juhtumi menetlemiseks kõikides etappides.
Lisaks sellele peaks rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise menetlus üldjuhul andma taotlejale vähemalt õiguse jääda riiki, kuni menetlev ametiasutus teeb lõpliku otsuse , ning eitava otsuse korral piisavalt aega õiguskaitsevahendite leidmiseks ning, nii kauaks kui pädev kohus loa annab, õiguse kasutada tõlgi teenuseid oma juhtumi esitamisel, kui ametiasutused temaga vestlevad; võimaluse suhelda ÜRO pagulaste ülemvoliniku esindajaga ja organisatsioonidega, kes nõustavad rahvusvahelise kaitse taotlejaid; õiguse saada nõuetekohaselt teada otsusest, selle faktilistest ja õiguslikest asjaoludest; võimaluse konsulteerida õigusnõustajaga või muu nõustajaga; ning õiguse saada teavet oma juriidilise staatuse kohta menetluse otsustavatel etappidel keeles, millest taotleja saab aru või kõigi eelduste kohaselt peaks aru saama, ning eitava otsuse korral õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 19
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(19) Selleks et tagada tegelik juurdepääs taotluse läbivaatamise menetlusele, peaksid ametnikud, kellel on esimene kontakt rahvusvahelist kaitset taotleva isikuga, eelkõige ametnikud, kes valvavad maismaa- või merepiiri või teostavad piirikontrolli, saama juhised ja vajaliku koolituse rahvusvahelise kaitse taotluse nõuetele vastavuse tuvastamiseks ja menetlemiseks .
Nad peaksid olema võimelised andma kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule, kes on liikmesriigi territooriumil, sealhulgas piiril, territoriaalvetes või transiiditsoonis, ja soovib taotleda rahvusvahelist kaitset, kogu asjakohase teabe rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise koha ja viisi kohta.
Kui selline isik asub liikmesriigi territoriaalvetes, tuleks ta maismaale toimetada ja tema taotlus käesoleva direktiivi kohaselt läbi vaadata.
(19) Selleks et tagada tegelik juurdepääs taotluse läbivaatamise menetlusele, peaksid ametnikud, kellel on esimene kontakt rahvusvahelist kaitset taotleva isikuga, eelkõige ametnikud, kes valvavad maismaa- või merepiiri või teostavad piirikontrolli, saama juhised ja vajaliku koolituse rahvusvahelise kaitse taotluse nõuetele vastavuse tuvastamiseks , registreerimiseks ja menetlevale asutusele edastamiseks .
Nad peaksid olema võimelised andma kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule, kes on liikmesriigi territooriumil, sealhulgas piiril, territoriaalvetes või transiiditsoonis, ja soovib taotleda rahvusvahelist kaitset, kogu asjakohase teabe rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise koha ja viisi kohta.
Kui selline isik asub liikmesriigi territoriaalvetes, tuleks ta maismaale toimetada ja tema taotlus käesoleva direktiivi kohaselt läbi vaadata.
Selgitus
Väljend „rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemine” on äärmiselt ebamäärane.
Tuleks täpsustada, et muudel asutustel peale menetleva asutuse on õigus üksnes taotlus registreerida ja edastada see menetlevale asutusele, kes asub seda uurima
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 20
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(20) Lisaks tuleks selliste haavatavate taotlejate nagu alaealiste, saatjata alaealiste, piinamise või vägistamise või muu jõhkra vägivalla ohvriks langenud isikute ja puudega isikute jaoks kehtestada konkreetsed menetlustagatised, et luua tingimused nende tegelikuks juurdepääsuks menetlustele ja rahvusvahelise kaitse taotluse põhjendamiseks vajalike dokumentide esitamiseks.
(20) Lisaks tuleks selliste haavatavate taotlejate nagu alaealiste, saatjata alaealiste, rasedate, piinamise või vägistamise või muu jõhkra vägivalla , nagu soolise vägivalla ja kahjulike tavade ohvriks langenud isikute ja puudega isikute jaoks kehtestada konkreetsed menetlustagatised, et luua tingimused nende tegelikuks juurdepääsuks menetlustele ja rahvusvahelise kaitse taotluse põhjendamiseks vajalike dokumentide esitamiseks.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 22
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(22) Selleks et tagada nais- ja meessoost taotlejate võrdõiguslikkus, peaks taotluse läbivaatamise menetlus olema sootundlik.
Eelkõige tuleks vestlus korraldada viisil, mis võimaldaks nii nais- kui ka meessoost taotlejal rääkida oma varasematest soolise tagakiusamise kogemustest.
Sooküsimusega seotud kaebuste keerukust tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta menetlustes, mis hõlmavad turvalise kolmanda riigi, turvalise päritoluriigi või korduvate taotluste mõistet.
(22) Selleks et tagada nais- ja meessoost taotlejate võrdõiguslikkus, peaks taotluse läbivaatamise menetlus olema sootundlik.
Eelkõige tuleks vestlus korraldada viisil, mis võimaldaks nii nais- kui ka meessoost taotlejal soovi korral rääkida oma varasematest soolise tagakiusamise kogemustest samasoolisele küsitlejale, kes on läbinud soolise tagakiusamise teemaliste vestlustega seotud erikoolituse .
Sooküsimusega seotud kaebuste keerukust tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta menetlustes, mis hõlmavad turvalise kolmanda riigi, turvalise päritoluriigi või korduvate taotluste mõistet.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 24
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(24) Rahvusvahelise kaitse vajaduste hindamise menetlus tuleks korraldada viisil, mis võimaldaks pädevatel ametiasutustel rahvusvahelise kaitse taotlusi põhjalikult läbi vaadata.
(24) Rahvusvahelise kaitse vajaduste hindamise menetlus tuleks korraldada viisil, mis võimaldaks menetlevatel ametiasutustel rahvusvahelise kaitse taotlusi põhjalikult läbi vaadata.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 30
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(30) Liikmesriigid peaksid vaatama läbi kõikide taotluste sisu, st hindama, kas taotleja vastab rahvusvahelise kaitse saamise nõuetele vastavalt direktiivile […/../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv], kui käesolevas direktiivis ei sätestata teisiti, eelkõige juhul, kui on põhjust oletada , et teine riik vaatab taotluse läbi või tagab piisava kaitse.
Eriti ei tohiks liikmesriike kohustada hindama rahvusvahelise kaitse taotluse sisu, kui esimene varjupaigariik on taotlejale andnud pagulasseisundi või muul moel piisava kaitse ja taotleja lubatakse sellesse riiki tagasi.
(30) Liikmesriigid peaksid vaatama läbi kõikide taotluste sisu, st hindama, kas taotleja vastab rahvusvahelise kaitse saamise nõuetele vastavalt direktiivile […/../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv], kui käesolevas direktiivis ei sätestata teisiti, eelkõige juhul, kui on võimalik tagada , et teine riik vaatab taotluse läbi või tagab tõhusa kaitse.
Eriti ei tohiks liikmesriike kohustada hindama rahvusvahelise kaitse taotluse sisu, kui esimene varjupaigariik on taotlejale andnud pagulasseisundi või muul moel kättesaadava ja tõhusa kaitse ja taotleja lubatakse sellesse riiki tagasi.
Liikmesriigid peaksid nii toimima vaid juhul, kui asjaomane taotleja on nimetatud kolmandas riigis väljaspool ohtu.
Selgitus
Väljendit „piisav kaitse” ei ole ettepanekus selgelt määratletud.
Teise riiki tagasisaatmise korral peab taotlejal olema õigus tõhusale ja tegelikkuses kättesaadavale kaitsele.
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 32
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(32) Teatavate eriti rangeid inimõiguste ja pagulaste kaitsega seotud nõudeid järgivate Euroopa kolmandate riikide puhul tuleks liikmesriikidel lubada jätta taotlused läbi vaatamata või jätta need täielikult läbi vaatamata selliste taotlejate puhul, kes sisenevad nende territooriumile kõnealustest Euroopa kolmandatest riikidest.
välja jäetud
Selgitus
Kolmanda turvalise riigi mõiste ei ole sellisena vastuvõetav.
Selle mõistega ei kaasne mingeid miinimumtagatisi ega põhimõtteid, sest nii riigi territooriumile sisenemise lubamisest kui ka varjupaigamenetlusest võidakse keelduda.
Pealegi on hiljutised uurimused näidanud, et mitte ükski liikmesriik seda mõistet praktikas ei kasuta.
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 2 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) „taotleja” või „rahvusvahelise kaitse taotleja” – kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, mille kohta ei ole lõplikku otsust veel tehtud;
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 2 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) „erivajadustega taotleja” – taotleja, kes vajab oma vanuse, soo, puude, vaimse tervise häirete või kogetud piinamise, vägistamise või muu jõhkra psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla tõttu eritagatisi, et kasutada käesoleva direktiivi kohaseid õigusi ja täita käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi;
d) „erivajadustega taotleja” – taotleja, kes vajab oma vanuse, soo, seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, puude, füüsilise või vaimse haiguse või kogetud piinamise, vägistamise või muu jõhkra psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla tõttu eritagatisi, et kasutada käesoleva direktiivi kohaseid õigusi ja täita käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi;
Selgitus
Tuleks arvesse võtta ka seksuaalse sättumuse ja soolise identiteediga seotud juhtumeid, et vastavatele taotlejatele laieneksid eritagatised.
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 2 – punkt p a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
p a) „pereliikmed” – punktides i–v nimetatud järgmised taotleja perekonnaliikmed, kes viibivad rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise ajal samas liikmesriigis:
i) taotleja abikaasa või temaga püsivas suhtes olev vabaabielukaaslane, kui asjaomase liikmesriigi õigusaktide või tava kohaselt koheldakse vabaabielupaare välismaalasi käsitlevate õigusaktide alusel võrdväärselt abielus paaridega,
ii) alapunktis i osutatud paaride või taotleja alaealised lapsed tingimusel, et nad ei ole abielus, sõltumata sellest, kas siseriikliku õiguse tähenduses on nad sündinud abielust või väljaspool abielu või on nad lapsendatud;
iii) punktis i osutatud paaride või taotleja abielus alaealised lapsed, sõltumata sellest, kas siseriikliku õiguse tähenduses on nad sündinud abielust või väljaspool abielu või on nad lapsendatud, kui nende huvides on elada koos taotlejaga;
iv) taotleja ema, isa või eestkostja, kui taotleja on alaealine ega ole abielus või kui ta on alaealine ja abielus, kuid tema huvides on elada koos oma isa/ema või eestkostjaga;
v) taotleja alaealised õed ja vennad, kes ei ole abielus, kui taotleja on alaealine ega ole abielus või kui tema või tema õed ja vennad on alaealised ja abielus, kuid nendest ühe või enama huvides on elada koos.
Selgitus
Pereliikmeid ei ole artiklis 2 toodud mõistete seas määratletud, kuigi muudetud tekstis neile korduvalt viidatakse.
Seetõttu tuleks kindlasti lisada määratlus ja ühtlustamise huvides kasutada määratlusi, mis sisalduvad vastuvõtmise ja pagulaseks tunnistamise direktiivide ja Dublini määruse muutmise ettepanekutes.
Määratlust tuleb seejuures siiski muuta, sest perekonna kokkukuuluvuse austamine ei tohi sõltuda sellest, kas perekond enne päritoluriigist põgenemist eksisteeris või mitte.
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 2 – punkt p b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
p b) „uued faktid ja asjaolud” – taotluse sisu toetavad asjaolud, mis võiksid kaasa aidata varasema otsuse läbivaatamisele.
Muudatusettepanek
16
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a a) erivajadustega taotlejad vastavalt artikli 2 punkti d määratlusele;
Muudatusettepanek
17
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) sooküsimuste ning tervisekahjustuste ja vanusega seotud küsimuste teadvustamine;
b) sooküsimuste , seksuaalse sättumuse, traumade ning tervisekahjustuste ja vanusega seotud küsimuste teadvustamine , pöörates eritähelepanu saatjata alaealistele ;
Muudatusettepanek
18
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 4 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Liikmesriigid tagavad, et vastavalt lõikele 3 määratud ametiasutuse personalil on nõuetekohased teadmised või nad saavad vajalikku koolitust täitmaks käesoleva direktiivi rakendamisega seoses neile pandud kohustusi.
4.
Liikmesriigid tagavad, et vastavalt lõikele 3 määratud ametiasutuse personalil on nõuetekohased teadmised ja nad saavad vajalikku koolitust täitmaks käesoleva direktiivi rakendamisega seoses neile pandud kohustusi.
Muudatusettepanek
19
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 6 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid tagavad, et rahvusvahelise kaitse taotlust esitada soovival isikul on tegelik võimalus esitada see pädevatele ametiasutustele võimalikult kiiresti.
2.
Liikmesriigid tagavad, et rahvusvahelise kaitse taotlust esitada soovival isikul on tegelik võimalus esitada see pädevatele ametiasutustele võimalikult kiiresti.
Kui taotleja ei saa ise taotlust esitada, tagavad liikmesriigid, et taotleja nimel saab taotluse esitada tema seaduslik esindaja.
Selgitus
On tähtis, et seaduslik esindaja saaks esitada taotluse taotleja nimel, kes ei saa seda ise teha (nt tervislikel põhjustel).
Muudatusettepanek
20
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 6 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Liikmesriigid tagavad, et alaealisel on õigus esitada rahvusvahelise kaitse taotlus kas enda nimel või oma vanemate või muu täisealise pereliikme kaudu.
5.
Liikmesriigid tagavad, et alaealisel on õigus esitada rahvusvahelise kaitse taotlus kas enda nimel – kui teda käsitatakse siseriikliku õiguse kohaselt protsessivõimelisena – või vastasel juhul oma seaduslike esindajate või nende poolt volitatud isikute kaudu.
Lisaks kohaldatakse artikli 6 lõiget 6.
Muudatusettepanek
21
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 6 – lõige 7 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist käsitatakse ka rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisena vallalise alaealise eest.
välja jäetud
Selgitus
Käesoleva muudatusettepaneku ebaselge sõnastus ei sobi kokku läbivaadatud artikli 6 lõike 7 punktiga c, milles lubatakse rahvusvahelise kaitse taotlust esitada vallalisel või abielus alaealisel enda nimel või oma vanemate või muude täiskasvanud pereliikmete kaudu.
Abielus alaealiste kõrvalejätmine sellest menetlustagatisest ei ole kuidagi õigustatav.
Abielu ei ole alaealise küpsuse ega iseseisvuse näitaja.
Muudatusettepanek
22
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 6 – lõige 8 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
8.
Liikmesriigid tagavad, et piirivalve-, politsei- ja sisserändega tegelevatel asutustel ning kinnipidamisasutuste personalil on rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemiseks juhised ja nad saavad selliste taotluste menetlemiseks vajalikku koolitust.
Kui osutatud ametiasutused on määratud lõike 1 kohasteks pädevateks ametiasutusteks, peavad juhised sisaldama kohustust registreerida taotlused.
Muudel juhtudel tuleb juhistega nõuda taotluse ja kogu asjaomase teabe edastamist ametiasutusele, kes on pädev seda registreerima.
8.
Liikmesriigid tagavad, et piirivalve-, politsei- ja sisserändega tegelevatel asutustel ning kinnipidamisasutuste personalil on rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemiseks juhised ja nad saavad selliste taotluste nõuetele vastavuse tuvastamiseks, registreerimiseks ja edastamiseks vajalikku koolitust.
Kui osutatud ametiasutused on määratud lõike 1 kohasteks pädevateks ametiasutusteks, peavad juhised sisaldama kohustust registreerida taotlused.
Muudel juhtudel tuleb juhistega nõuda taotluse ja kogu asjaomase teabe edastamist ametiasutusele, kes on pädev seda registreerima.
Selgitus
Kuna väljend „rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemine” võib põhjustada segadust, tuleb täpsustada, et muudel asutustel peale menetleva asutuse on õigus üksnes taotlus registreerida ja edastada see menetlevale asutusele, kes asub seda läbi vaatama.
Muudatusettepanek
23
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Liikmesriigid tagavad, et rahvusvahelise kaitse taotlejaid nõustavatel organisatsioonidel on vastavalt liikmesriigi pädevate ametiasutustega sõlmitud kokkuleppele juurdepääs piiripunktidele, sealhulgas transiiditsoonile, ning kinnipidamisasutustele.
3.
Liikmesriigid tagavad, et rahvusvahelise kaitse taotlejatele õigusabi osutavatel ja neid seadusjärgselt esindavatel organisatsioonidel on kiire juurdepääs piiripunktidele, sealhulgas transiiditsoonile, ning kinnipidamisasutustele.
Muudatusettepanek
24
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Liikmesriigid võivad kehtestada eeskirjad, millega reguleeritakse osutatud organisatsioonide kohalolu käesolevas artiklis nimetatud aladel.
Liikmesriigid võivad kehtestada eeskirjad, millega reguleeritakse osutatud organisatsioonide kohalolu käesolevas artiklis nimetatud aladel , kui need eeskirjad ei piira taotlejate juurdepääsu nõustamisele .
Muudatusettepanek
25
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 8 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Taotlejal lubatakse jääda liikmesriiki üksnes menetluse eesmärgil seni, kuni menetlev ametiasutus on vastu võtnud otsuse vastavalt III peatükis sätestatud esimese astme menetlusele .
Kõnealune õigus riiki jääda ei anna õigust saada elamisluba.
1.
Taotlejal lubatakse jääda liikmesriiki üksnes menetluse eesmärgil seni, kuni menetlev ametiasutus on vastu võtnud lõpliku otsuse , sealhulgas juhul, kui taotleja esitab kaebuse, ning kuni pädev kohtuasutus seda lubab .
Kõnealune õigus riiki jääda ei anna õigust saada elamisluba.
Muudatusettepanek
26
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 8 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Liikmesriik võib taotleja anda lõike 2 kohaselt kolmandale riigile välja ainult juhul, kui pädevad ametiasutused on veendunud, et väljaandmisotsusega ei kaasne otsene ega kaudne tagasi- või väljasaatmine, millega rikutakse liikmesriigi rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi.
3.
Liikmesriik võib taotleja anda lõike 2 kohaselt kolmandale riigile välja ainult juhul, kui väljaandmisotsusega ei kaasne otsene ega kaudne tagasi- või väljasaatmine, millega rikutakse liikmesriigi rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi , ning kui taotleja kolmandasse riiki saabumisel ei kohelda teda ebainimlikult või alandavalt .
Selgitus
Diplomaatilised tagatised on taotleja jaoks turvalise olukorra tagamisel osutunud ebapiisavaks.
ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti sellesse menetlusse kaasamine aitab olukorda parandada.
Muudatusettepanek
27
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 9 – lõige 3 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) täpset ja ajakohast teavet üldise olukorra kohta taotleja päritoluriigis ning vajadusel transiidiriikides, mille kaudu taotleja on liikmesriiki tulnud, hangitakse erinevatest allikatest, nagu näiteks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt (UNHCR) ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt, ning et selline teave on kättesaadav taotluste läbivaatamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavale personalile ning juhul, kui menetlev ametiasutus võtab seda otsuse tegemisel arvesse, siis ka taotlejale ja tema õigusnõustajale ;
b) täpset ja ajakohast teavet üldise olukorra kohta taotleja päritoluriigis ning vajadusel transiidiriikides, mille kaudu taotleja on liikmesriiki tulnud, hangitakse erinevatest allikatest, nagu näiteks ÜRO pagulaste Ülemvoliniku Ametilt (UNHCR) , Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt ja rahvusvahelistelt inimõiguste organisatsioonidelt , ning et selline teave on kättesaadav taotluste läbivaatamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavale personalile ning juhul, kui menetlev ametiasutus võtab seda otsuse tegemisel arvesse, siis ka taotlejale ja tema õigusnõustajale;
Muudatusettepanek
28
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 9 – lõige 3 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) taotluste läbivaatamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutaval personalil on vajalikud teadmised varjupaika ja pagulasi käsitlevatest õigusaktidest;
c) taotluste läbivaatamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutaval personalil on vajalikud teadmised varjupaika ja pagulasi käsitlevatest õigusaktidest ja inimõigusi käsitlevast õigusest ning nad on läbinud artikli 4 lõikes 1 ette nähtud alg- ja jätkukoolituse programmi ;
Muudatusettepanek
29
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 9 – lõige 3 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) taotluste läbivaatamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavale personalile antakse juhised ja neil on võimalus küsida vajaduse korral ekspertidelt nõu konkreetsetes küsimustes, nagu meditsiinilised ja kultuurilised, lastega seotud ja sooküsimused .
d) taotluste läbivaatamise ja otsuste vastuvõtmise eest vastutavale personalile antakse juhised ja neil on võimalus küsida vajaduse korral ekspertidelt nõu konkreetsetes küsimustes, nagu meditsiinilised ja kultuurilised, lastega seotud , soo-, usu- ja seksuaalse sättumusega seotud küsimused .
Muudatusettepanek
30
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 9 – lõige 3 – punkt d a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d a) taotlejal ja tema õigusnõustajal on juurdepääs punktis d nimetatud ekspertide esitatud teabele.
Selgitus
Poolte võrdsuse ja Euroopa Kohtu õiguspädevuse põhimõttest kinni pidades nähakse komisjoni muutmisettepaneku artikli 9 lõike 3 punktis b ette, et taotlejal ja tema õigusnõustajal peab olema juurdepääs päritolumaad puudutavale teabele.
Järjekindluse huvides peaks see kehtima ka taotleja ja tema õigusnõustaja juurdepääsu kohta seisukohtadele, mida on väljendanud eksperdid, kellega menetlev asutus on konsulteerinud.
Muudatusettepanek
31
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid tagavad, et pagulasseisundi ja/või täiendava kaitse seisundiga seotud taotluse rahuldamata jätmise korral esitatakse otsuses selle aluseks olevad faktilised ja õiguslikud asjaolud ning et teave eitava otsuse vaidlustamise võimaluste kohta esitatakse kirjalikult.
2.
Liikmesriigid tagavad, et pagulasseisundi ja/või täiendava kaitse seisundiga seotud taotluse rahuldamata jätmise või rahuldamise korral esitatakse otsuses selgelt selle aluseks olevad faktilised ja õiguslikud asjaolud ning et teave eitava otsuse vaidlustamise võimaluste kohta esitatakse kirjalikult otsuse tegemise kuupäeval ning taotleja kinnitab selle kättesaamise oma allkirjaga .
Selgitus
Selle viite lisamine tagab, et taotleja saab teavet kiiresti, mis võimaldab taotlejal kinni pidada edasiste meetmete võtmisega seotud tähtaegadest.
Muudatusettepanek
32
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Liikmesriigid ei pea andma kirjalikku teavet eitava otsuse vaidlustamise võimaluste kohta, kui taotlejat on neist varem teavitatud kas kirjalikult või taotlejale juurdepääsetaval elektroonilisel viisil.
välja jäetud
Selgitus
Kohustus teavitada taotlejat eitava otsuse edasikaebamise võimalustest kujutab endast põhilist menetlustagatist, millele ei saa niisugust piirangut kehtestada.
Raske on kindlaks teha, kas elektroonilisel teel edastatud teave vaidlustamisvõimaluste kohta on taotlejale tegelikult kättesaadav.
Muudatusettepanek
33
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 10 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Lõiget 3 ei kohaldata juhul, kui isiku konkreetse olukorra avaldamine tema pereliikmetele võib seada ohtu selle isiku huvid, sealhulgas soolist ja/või vanuse alusel tagakiusamist hõlmavad juhud.
Sellisel juhul väljastatakse asjaomase isiku kohta eraldi otsus.
4.
Lõiget 3 ei kohaldata juhul, kui isiku konkreetse olukorra avaldamine tema pereliikmetele võib seada ohtu selle isiku huvid, sealhulgas soolise kuuluvuse, soolise sättumuse, soolise identiteedi ja/või vanuse alusel tagakiusamist hõlmavad juhud.
Sellisel juhul väljastatakse asjaomase isiku kohta eraldi otsus.
Muudatusettepanek
34
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 11 – lõige 1 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) taotlejat peab teavitama keeles, millest ta kõigi eelduste kohaselt aru saab, sellest, millist menetlust järgitakse, millised on tema õigused ja kohustused menetluse ajal ning millised on võimalikud tagajärjed, kui ta ei pea kinni oma kohustustest ega tee koostööd ametivõimudega.
Taotlejat peab teavitama menetluse ajakavast ning tema käsutuses olevatest vahenditest, mis võimaldavad tal täita kohustuse esitada direktiivi […./../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv] artiklis 4 osutatud dokumendid.
Selline teave tuleb edastada õigeaegselt, et taotlejal oleks võimalik kasutada käesoleva direktiiviga tagatud õigusi ning järgida artiklis 12 kirjeldatud kohustusi;
a) taotlejat peab teavitama keeles, millest ta aru saab või millest ta kõigi eelduste kohaselt aru saab, sellest, millist menetlust järgitakse, millised on tema õigused ja kohustused menetluse ajal ning millised on võimalikud tagajärjed, kui ta ei pea kinni oma kohustustest ega tee koostööd ametivõimudega.
Taotlejat peab teavitama menetluse ajakavast ning tema käsutuses olevatest vahenditest, mis võimaldavad tal täita kohustuse esitada direktiivi […./../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv] artiklis 4 osutatud dokumendid.
Selline teave tuleb edastada õigeaegselt, et taotlejal oleks võimalik kasutada käesoleva direktiiviga tagatud õigusi ning järgida artiklis 12 kirjeldatud kohustusi;
Selgitus
On tähtis, et nimetatud teave edastataks keeles, millest taotleja aru saab, et anda talle piisav ja tegelik võimalus võimalikult varakult pärast menetluse algust mõista selle edasist käiku ning oma õigusi ja kohustusi.
Muudatusettepanek
35
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 11 – lõige 1 – punkt e
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
e) taotlejat peab teavitama menetleva ametiasutuse otsusest keeles, millest ta on kõigi eelduste kohaselt võimeline aru saama, kui teda ei abista ega esinda õigusnõustaja ega muu nõustaja .
Edastatav teave peab sisaldama vastavalt artikli 10 lõikele 2 teavet eitava otsuse vaidlustamise võimaluste kohta.
e) taotlejat peab teavitama menetleva ametiasutuse otsusest keeles, millest ta aru saab või on kõigi eelduste kohaselt võimeline aru saama, kui teda ei abista ega esinda õigusnõustaja ega muu nõustaja .
Edastatav teave peab sisaldama vastavalt artikli 10 lõikele 2 teavet eitava otsuse vaidlustamise võimaluste kohta.
Selgitus
Et tagada tõhusa vaidlustamise võimalus, on tingimata vajalik, et taotlejat teavitatakse talle arusaadavas keeles tema kohta tehtud otsusest ja tal on vajalik teave otsuse nõuetekohaseks vaidlustamiseks.
Muudatusettepanek
36
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 12 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Rahvusvahelise kaitse taotlejad teevad koostööd pädevate ametiasutustega, et teha kindlaks taotleja isik ja esitada muud dokumendid, millele on osutatud direktiivi […./../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv] artikli 4 lõikes 2.
Liikmesriigid võivad kehtestada varjupaigataotlejatele muid kohustusi teha koostööd pädevate ametiasutustega, niivõrd kui see on vajalik taotluse läbivaatamiseks.
1.
Rahvusvahelise kaitse taotlejad on kohustatud oma füüsiliste ja vaimsete võimete piires aitama kaasa asjaolude väljaselgitamisele ning avaldama pädevatele ametiasutustele oma isiku, kodakondsuse ja muud dokumendid, millele on osutatud direktiivi […./../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv] artikli 4 lõikes 2.
Kehtiva reisipassi või passi asendava dokumendi mitteomamisel on taotleja kohustatud kaasa aitama isikut tõendava dokumendi hankimisele.
Niikaua kui taotleja tohib rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise ajal liikmesriiki jääda, ei ole ta kohustatud võtma ühendust päritoluriigi ametiasutustega, kui on alust karta riigipoolset tagakiusamist.
Liikmesriigid võivad kehtestada varjupaigataotlejatele muid kohustusi teha koostööd pädevate ametiasutustega, niivõrd kui see on vajalik taotluse läbivaatamiseks.
Muudatusettepanek
37
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 12 – lõige 2 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) pädevad ametiasutused võivad taotleja ja temaga kaasas olevad asjad läbi otsida , kui läbiotsimist teeb samasooline isik ;
d) pädevad ametiasutused võivad taotleja ja temaga kaasas olevad asjad läbi otsida, kui läbiotsimist teeb samasooline isik , kes arvestab delikaatselt taotleja vanust ja kultuuritausta ning järgib täielikult inimväärikuse ning füüsilise ja vaimse puutumatuse põhimõtet ;
Muudatusettepanek
38
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Enne, kui menetlev ametiasutus võtab vastu otsuse, antakse taotlejale võimalus tema rahvusvahelise kaitse taotlusega seonduvaks vestluseks, mida juhib siseriiklike õigusaktide alusel selleks pädevaks tunnistatud isik.
Vestlust rahvusvahelise kaitse taotluse sisu üle juhib alati menetleva ametiasutuse personal.
1.
Enne, kui menetlev ametiasutus võtab vastu otsuse, antakse taotlejale võimalus tema rahvusvahelise kaitse taotlusega seonduvaks ja taotlejale arusaadavas keeles peetavaks vestluseks, mida juhib siseriiklike õigusaktide alusel selleks pädevaks tunnistatud isik.
Vestlust rahvusvahelise kaitse taotluse vastuvõetavuse ja sisu üle juhib alati menetleva ametiasutuse personal.
Selgitus
Võttes arvesse seda, kui tõsised tagajärjed võivad mittevastuvõetavuse otsusel olla, peab taotluse vastuvõetavust käsitleva vestluse korraldama menetlev ametiasutus, kelle töötajad saavad komisjoni ettepaneku artikli 4 kohaselt vajaliku koolituse keerukate mõistete käsitlemiseks, nt turvaline kolmas riik ja esimene varjupaigariik.
Muudatusettepanek
39
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Liikmesriigid võivad määrata siseriiklike õigusaktidega kindlaks juhtumid, kus alaealisele antakse võimalus vestluseks.
Liikmesriigid määravad siseriiklike õigusaktidega kindlaks juhtumid, kus alaealisele antakse võimalus vestluseks , arvestades sealjuures nõuetekohaselt lapse huvide esikohale seadmist ja tema erivajadusi .
Selgitus
Selleks et lapse huvid esikohale seada, peavad liikmesriigid oma siseriiklikesse õigusaktidesse lisama lapse õiguse saada ära kuulatud, tingimusel et asjaomane vestlus toimub lapse huve silmas pidades ning seda juhivad töötajad, kellel on asjakohased teadmised alaealiste erivajaduste kohta (vt ka artikli 21 lõike 3 punkti b).
Muudatusettepanek
40
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 13 – lõige 2 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) pädev ametiasutus on seisukohal, et taotleja ei ole temast mitteolenevatel püsivatel asjaoludel vestluseks võimeline või suuteline.
Kahtluse korral konsulteerib pädev ametiasutus meditsiinieksperdiga, et teha kindlaks, kas taotleja olukord on ajutine või püsiv.
b) menetlev ametiasutus on seisukohal, et taotleja ei ole temast mitteolenevatel püsivatel asjaoludel vestluseks võimeline või suuteline.
Kahtluse korral konsulteerib menetlev ametiasutus meditsiinieksperdiga, et teha kindlaks, kas taotleja olukord on ajutine või püsiv.
Selgitus
Tagamaks, et komisjoni ettepanek on kooskõlas põhimõttega, et menetlevaid asutusi peaks olema vaid üks, tuleks viidata menetlevale asutusele.
Muudatusettepanek
41
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 13 – lõige 2 – lõik 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kui liikmesriik ei taga taotlejale või vajaduse korral ülalpeetavale vastavalt punktile b võimalust vestluseks, tuleb teha asjakohaseid jõupingutusi võimaldamaks taotlejal või ülalpeetaval esitada lisateavet muul viisil .
Kui menetlev asutus ei taga taotlejale või vajaduse korral ülalpeetavale vastavalt punktile b võimalust vestluseks, peab menetlev asutus tegema asjakohaseid jõupingutusi , võimaldamaks taotlejal või ülalpeetaval vestlus teisele ajale lükata ja esitada lisateavet.
Muudatusettepanek
42
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 13 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Käesoleva artikli kohase vestluse korraldamata jätmine ei takista menetleval ametiasutusel võtmast vastu otsust rahvusvahelise kaitse taotluse kohta.
välja jäetud
Muudatusettepanek
43
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 14 – lõige 3 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) tagavad, et vestlust juhtiv isik oleks pädev, et võtta arvesse taotlusega seotud isiklikke või üldisi asjaolusid, kaasa arvatud taotleja kultuurilist tausta , sugu ja haavatavust;
a) tagavad, et vestlust juhtiv isik oleks kvalifitseeritud, koolitatud ja pädev, et võtta arvesse taotlusega seotud isiklikke ja üldisi asjaolusid, kaasa arvatud taotleja kultuurilist tausta, sugu , seksuaalset sättumust, soolist identiteeti ja haavatavust;
Muudatusettepanek
44
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 14 – lõige 3 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) valivad pädeva tõlgi kes on võimeline tagama asjakohase suhtlemise taotleja ja vestlust juhtiva isiku vahel.
Suhtlemiskeeleks ei pea olema keel, mida taotleja eelistab, kui on mõni teine keel, millest taotleja aru saab ja milles ta on võimeline selgelt suhtlema.
Võimaluse ja taotleja taotluse korral tagavad liikmesriigid taotlejale samasoolise tõlgi;
c) valivad pädeva tõlgi , kes on võimeline tagama asjakohase suhtlemise taotleja ja vestlust juhtiva isiku vahel ning peab järgima käitumisjuhist, kus on määratletud tõlgi õigused ja kohustused .
Suhtlemiskeeleks ei pea olema keel, mida taotleja eelistab, kui on mõni teine keel, millest taotleja aru saab ja milles ta on võimeline selgelt suhtlema.
Võimaluse ja taotleja taotluse korral tagavad liikmesriigid taotlejale samasoolise tõlgi;
Selgitus
Võttes arvesse tõlkide pädevuses hiljuti ilmnenud lünki, on oluline kehtestada riiklikul tasandil tõlkide käitumisjuhis.
See annab taotlejale piisava ja tegeliku võimaluse oma kaitsetaotlust põhjendada ning tagab tõlkide ja vestlust juhtivate töötajate parema üksteisemõistmise.
Tõlkide käitumisjuhise koostamist võib toetada Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet.
Muudatusettepanek
45
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 14 – lõige 3 – punkt e
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
e) tagavad, et alaealistega peetavat vestlust juhitakse lapsesõbralikul viisil.
e) tagavad, et alaealistega peetavat vestlust juhitakse lapsesõbralikul viisil ning isiku poolt, kellel on vajalikud teadmised alaealiste erivajadustest ja -õigustest .
Muudatusettepanek
46
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 17 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Liikmesriigid kehtestavad asjaomase korra, et tagada erapooletu ja pädeva meditsiinilise ekspertiisi kättesaadavus, et oleks võimalik teha lõikes 2 osutatud arstlikku läbivaatust.
3.
Liikmesriigid kehtestavad asjaomase korra, et tagada erapooletu ja pädeva meditsiinilise ekspertiisi kättesaadavus, et oleks võimalik teha lõikes 2 osutatud arstlikku läbivaatust ning et kasutatakse kõige vähem sekkuvat arstlikku läbivaatust, kui taotleja on alaealine .
Muudatusettepanek
47
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 18 – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Õigus õigusabile ja esindamisele
Õigus nõuannetele menetluslike ja õiguslike aspektide kohta, õigusabile ja esindamisele
Muudatusettepanek
48
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 18 – lõige 2 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) näevad ette tasuta õigusabi teenuse pakkumise III peatüki kohastes menetlustes.
See hõlmab vähemalt menetlusega seotud teabe esitamist taotlejale tema konkreetse olukorra kohta ning eitava otsuse korral selle aluseks olevate faktiliste ja õiguslike asjaolude selgitamist ;
a) näevad ette tasuta nõuanded menetluslike ja õiguslike aspektide kohta III peatüki kohastes menetlustes.
See hõlmab vähemalt menetlusega seotud teabe esitamist taotlejale tema konkreetse olukorra kohta , vajalike menetlusdokumentide ettevalmistamist, sealhulgas vestluse põhjal, ning eitava otsuse korral selle aluseks olevate faktiliste ja õiguslike asjaolude selgitamist .
Nõustamise võivad läbi viia kvalifitseeritud valitsusväline organisatsioon või kvalifitseeritud asjatundjad.
Muudatusettepanek
49
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 18 – lõige 2 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) näevad ette tasuta õigusabi või esindusteenuse pakkumise V peatüki kohastes menetlustes.
See peab hõlmama vähemalt vajalike menetlusdokumentide ettevalmistamist ja taotleja esindamist esimese astme kohtu istungil.
b) näevad ette tasuta õigusabi ja esindusteenuse pakkumise V peatüki kohastes menetlustes.
See peab hõlmama vähemalt vajalike menetlusdokumentide ettevalmistamist ja taotleja esindamist esimese astme kohtu istungil.
Muudatusettepanek
50
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 18 – lõige 3 – lõik 1 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) ainult õigusnõustajatele või muudele nõustajatele , kes on siseriiklike õigusaktidega spetsiaalselt määratud abistama ja/või esindama rahvusvahelise kaitse taotlejaid.
b) ainult teenuste puhul , mida osutavad õigusnõustajad või muud nõustajad, kes on siseriiklike õigusaktidega spetsiaalselt määratud abistama ja/või esindama rahvusvahelise kaitse taotlejaid.
Selgitus
Esialgse kohmaka sõnastuse selgitamiseks.
Muudatusettepanek
51
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 18 – lõige 3 – lõik 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
V peatükis sätestatud menetluste puhul võivad liikmesriigid otsustada anda taotlejatele tasuta õigusabi ja/või esindusteenuseid ainult juhul, kui selline abi on vajalik, et tagada neile tõhus juurdepääs õiguskaitsele.
Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike kohaselt antavat õigusabi ja/või esindusteenuseid ei piirata omavoliliselt.
V peatükis sätestatud menetluste puhul võivad liikmesriigid otsustada anda taotlejatele tasuta õigusabi ja/või esindusteenuseid ainult juhul, kui selline abi on vajalik, et tagada neile tõhus juurdepääs õiguskaitsele.
Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike kohaselt antavat õigusabi ja/või esindusteenuseid ei piirata omavoliliselt.
Liikmesriigid võivad sellist õigusabi ja/või esindusteenuseid anda ainult siis, kui kohus on andnud hinnangu, et menetluse tulemus võiks tõenäoliselt olla positiivne.
Muudatusettepanek
52
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 18 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Liikmesriigid võivad lubada valitsusvälisel organisatsioonil pakkuda rahvusvahelise kaitse taotlejatele tasuta õigusabi ja/või esindusteenuseid III ja/või V peatükis sätestatud menetlustes.
5.
Liikmesriigid lubavad ja aitavad valitsusvälisel organisatsioonil pakkuda rahvusvahelise kaitse taotlejatele tasuta õigusabi ja/või esindusteenuseid III ja/või V peatükis sätestatud menetlustes.
Muudatusettepanek
53
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 19 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Liikmesriigid lubavad taotlejal võtta vestlusele kaasa siseriiklike õigusaktide alusel tunnustatud või tegutseva õigusnõustaja või muu nõustaja.
3.
Liikmesriigid lubavad taotlejal võtta vestlusele kaasa siseriiklike õigusaktide alusel tunnustatud või tegutseva õigusnõustaja või muu nõustaja või kvalifitseeritud asjatundja .
Muudatusettepanek
54
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 20 – lõige -1 (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
-1.
Vastavalt direktiivi […/…/EÜ] [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded] (vastuvõtutingimuste direktiiv) artiklile 21 näevad liikmesriigid oma siseriiklikes õigusaktides ette menetluse, mis võimaldab alates rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise hetkest kindlaks teha, kas taotlejal on erivajadusi, ning näidata nende vajaduste iseloomu.
Selgitus
Komisjoni ettepanekus erivajadustega taotlejate jaoks ette nähtud eritagatisi ei ole võimalik rakendada, kui ei kehtestata mehhanismi, mis võimaldaks niisuguseid taotlejaid süstemaatiliselt kindlaks teha.
Muudatusettepanek
55
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 20 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Kui menetlev ametiasutus on seisukohal, et taotleja on direktiivi […/…/EÜ] [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (vastuvõtutingimuste direktiiv)] artiklis 21 osutatud piinamise või vägistamise või tema suhtes muu jõhkra psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks langenud, määratakse taotlejale piisav tähtaeg ja talle antakse asjakohast toetust, et valmistada ette vestlus tema taotluse sisu üle.
2.
Kui menetlev ametiasutus on seisukohal, et taotleja on direktiivi […/…/EÜ] [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (vastuvõtutingimuste direktiiv)] artiklis 21 osutatud piinamise või vägistamise või tema suhtes muu jõhkra psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks langenud, määratakse taotlejale piisav tähtaeg ja talle antakse asjakohast toetust, et valmistada ette vestlus tema taotluse sisu üle.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata nendele taotlejatele, kes ei kohe ei maininud oma seksuaalset sättumust.
Muudatusettepanek
56
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 20 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Vastavalt artiklis 18 sätestatud tingimustele tagatakse erivajadustega taotlejatele kõigi käesolevas direktiivis ette nähtud menetluste puhul tasuta õigusabi.
Selgitus
Eesmärgiks on tagada artiklis 20 ette nähtud suurendatud tagatiste tõhus rakendamine.
Muudatusettepanek
57
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) võtavad võimalikult kiiresti meetmeid tagamaks, et saatjata alaealist esindaks ja abistaks taotluse esitamise ja läbivaatamise ajal esindaja.
Esindaja on erapooletu ja tal on vajalikud teadmised lastehooldusest.
Selliseks esindajaks võib olla ka direktiivis […/…/EÜ]17 [vastuvõtutingimuste direktiiv] osutatud esindaja;
a) võtavad viivitamata meetmeid tagamaks, et saatjata alaealist esindaks ja/või abistaks taotluse esitamise ja läbivaatamise ajal esindaja.
Esindaja on erapooletu ja tal on vajalikud teadmised lastehooldusest.
Selliseks esindajaks võib olla ka direktiivis […/…/EÜ]17 [vastuvõtutingimuste direktiiv] osutatud esindaja;
Muudatusettepanek
58
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) tagavad, et esindajale antakse võimalus teavitada saatjata alaealist vestluse tähendusest ja võimalikest tagajärgedest ning vajaduse korral sellest, kuidas vestluseks valmistuda.
Liikmesriigid tagavad, et esindajal ja/või siseriiklike õigusaktide alusel tunnustatud õigusnõustaja või muu nõustaja viibib vestluse juures ning tal on võimalus esitada küsimusi või teha märkusi küsitlust läbiviiva vestlust juhtiva isiku kehtestatud piirides.
b) tagavad, et esindajale antakse võimalus teavitada saatjata alaealist vestluse tähendusest ja võimalikest tagajärgedest ning vajaduse korral sellest, kuidas vestluseks valmistuda.
Liikmesriigid tagavad, et esindaja ja/või siseriiklike õigusaktide alusel tunnustatud õigusnõustaja või muu nõustaja või muu kvalifitseeritud asjatundja viibib vestluse juures ning tal on võimalus esitada küsimusi või teha märkusi vestlust juhtiva isiku kehtestatud piirides.
Muudatusettepanek
59
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid ei pea esindajat määrama, kui saatjata alaealine:
välja jäetud
a) saab suure tõenäosusega täisealiseks enne, kui esimese astme otsus vastu võetakse; või
b) on või on olnud abielus.
Selgitus
Artikli 21 lõike 2 punkt a tuleks välja jätta, et liikmesriikidel ei tekiks kiusatust otsuseid edasi lükata, kui tegelikult on vaja hoopis suuremeelset (ja mittediskrimineerivat) suhtumist alaealistesse, kes menetluse ajal täisikka jõuavad.
Sama kehtib artikli 21 lõike 2 punkti b kohta.
Teatavates riikides võib abiellumine olla lubatud juba väga varases eas, kuid see ei ole seotud alaealise küpsuse ega iseseisvusega.
Muudatusettepanek
60
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 3 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) juhul, kui saatjata alaealisega tuleb tema rahvusvahelise kaitse taotluse suhtes korraldada artiklites 13, 14 ja 15 osutatud vestlus, juhib seda isik, kellel on vajalikud teadmised alaealiste erivajadustest;
a) juhul, kui saatjata alaealisega tuleb tema rahvusvahelise kaitse taotluse suhtes korraldada artiklites 13, 14 ja 15 osutatud vestlus, juhib seda isik, kellel on vajalikud teadmised alaealiste erivajadustest ja õigustest ;
Muudatusettepanek
61
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 3 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) menetleva ametiasutuse otsuse saatjata alaealise taotluse kohta valmistab ette isik, kel on vajalikud teadmised alaealiste erivajadustest.
b) menetleva ametiasutuse otsuse saatjata alaealise taotluse kohta valmistab ette isik, kel on vajalikud teadmised alaealiste erivajadustest ja õigustest .
Muudatusettepanek
62
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Vastavalt artiklis 18 sätestatud tingimustele antakse saatjata alaealisele tasuta õigusabi kõikide käesolevas direktiivis sätestatud menetluste puhul .
4.
Vastavalt artiklis 18 sätestatud tingimustele tagatakse saatjata alaealisele ja määratud esindajale menetlus- ja õigusaspekte puudutav tasuta õigusnõustamine ja tasuta õiguslik esindamine kõigis käesolevas direktiivis sätestatud menetlustes.
Muudatusettepanek
63
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 5 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Liikmesriigid võivad rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise raames teha saatjata alaealise vanuse kindlaks arstliku läbivaatuse teel, kui taotleja üldiste väidete või muude asjakohaste tõendite alusel liikmesriik siiski kahtleb tema vanuses.
5.
Liikmesriigid võivad rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise raames teha saatjata alaealise vanuse kindlaks arstliku läbivaatuse teel, kui taotleja üldiste väidete või muude asjakohaste tõendite alusel liikmesriik siiski kahtleb tema vanuses.
Kui need kahtlused säilivad ka pärast arstlikku läbivaatust, siis tehakse mis tahes otsus alati saatjata alaealise kasuks.
Muudatusettepanek
64
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 5 – lõik 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Arstlik läbivaatus tehakse isiku inimväärikust täielikult austades, kasutades selleks kõige vähem sekkuvaid uuringuid.
Ei puuduta eestikeelset versiooni.
Selgitus
Ei puuduta eestikeelset versiooni.
Muudatusettepanek
65
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 5 – lõik 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Arstlik läbivaatus tehakse isiku inimväärikust täielikult austades, kasutades selleks kõige vähem sekkuvaid uuringuid.
Arstlik läbivaatus tehakse isiku inimväärikust täielikult austades, kasutades selleks kõige usaldusväärsemaid ja kõige vähem sekkuvaid uuringuid , mida teostavad kvalifitseeritud ja erapooletud meditsiinieksperdid .
Muudatusettepanek
66
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 5 – lõik 3 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) enne rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamist teavitatakse saatjata alaealist keeles, millest ta aru saab , võimalusest määrata tema vanust arstliku läbivaatuse teel.
Saatjata alaealist tuleb teavitada ka sellest, millisel viisil läbivaatust tehakse, kuidas võivad arstliku läbivaatuse tulemused mõjutada rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamist ning millised on tagajärjed, kui saatjata alaealine keeldub arstlikust läbivaatusest;
a) enne rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamist teavitatakse saatjata alaealist keeles, mille puhul on põhjust oletada, et ta seda mõistab , võimalusest määrata tema vanust arstliku läbivaatuse teel.
Saatjata alaealist tuleb teavitada ka sellest, millisel viisil läbivaatust tehakse, kuidas võivad arstliku läbivaatuse tulemused mõjutada rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamist ning millised on tagajärjed, kui saatjata alaealine keeldub arstlikust läbivaatusest;
Selgitus
Otstarbekuse huvides ja keeleoskuse tõendamise keerukuse tõttu tuleb eelistada kehtiva direktiivi sõnastust.
Muudatusettepanek
67
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 21 – lõige 5 – lõik 3 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) otsus lükata arstlikust läbivaatusest keeldunud saatjata alaealise rahvusvahelise kaitse taotlus tagasi ei põhineks ainult nimetatud keeldumisel.
c) otsus lükata arstlikust läbivaatusest keeldunud saatjata alaealise rahvusvahelise kaitse taotlus tagasi ei põhineks nimetatud keeldumisel.
Selgitus
Saatjata alaealise keeldumine arstlikust läbivaatusest võib tuleneda mitmetest asjaoludest, mis ei ole seotud tema vanuse ega kaitsetaotluse põhjustega.
Muudatusettepanek
68
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 22 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 22 a
Alaealiste kinnipidamine
Alaealiste kinnipidamine mis tahes asjaoludel on rangelt keelatud.
Muudatusettepanek
69
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 23 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kui liikmesriik on siseriiklike õigusaktidega ette näinud võimaluse rahvusvahelise kaitse taotlus sõnaselgelt tagasi võtta ja kui taotleja seda teeb, tagavad liikmesriigid, et menetlev ametiasutus teeb otsuse taotluse läbivaatamise lõpetamise või taotluse tagasilükkamise kohta.
1.
Kui liikmesriik on siseriiklike õigusaktidega ette näinud võimaluse rahvusvahelise kaitse taotlus sõnaselgelt tagasi võtta ja kui taotleja seda teeb, tagavad liikmesriigid, et menetlev ametiasutus teeb otsuse taotluse läbivaatamise lõpetamise kohta ning selgitab taotlejale, millised tagajärjed taotluse tagasivõtmisega kaasnevad .
Selgitus
Taotluse selgesõnalise tagasivõtmise korral tuleks menetlus lõpetada, mitte aga taotlust tagasi lükata.
Tagasilükkamise otsust ei tohiks teha ilma taotluse sisu läbi vaatamata.
Muudatusettepanek
70
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 24 – lõige 2 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid tagavad, et taotlejal, kes võtab pädeva ametiasutusega uuesti ühendust pärast seda, kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud otsus taotluse läbivaatamise lõpetamise kohta on vastu võetud, on õigus nõuda oma juhtumi uut läbivaatamist.
2.
Liikmesriigid tagavad, et taotlejal, kes võtab pädeva ametiasutusega uuesti ühendust pärast seda, kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud otsus taotluse läbivaatamise lõpetamise kohta on vastu võetud, on õigus nõuda oma juhtumi uut läbivaatamist.
Ühe varjupaigamenetluse jooksul võib ainult üks kord taotleda juhtumi uut läbivaatamist.
Muudatusettepanek
71
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 26 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) ei kogu teavet väidetava(te)lt tagakiusaja(te)lt ega suure kahju põhjustaja(te)lt viisil, mis teavitaks neid otseselt asjaolust, et kõnealune taotleja on taotluse esitanud, ning mis seaks ohtu taotleja ja tema ülalpeetavate füüsilise puutumatuse või taotleja päritoluriigis elavate pereliikmete vabaduse ja julgeoleku.
b) ei kogu teavet väidetava(te)lt tagakiusaja(te)lt ega suure kahju põhjustaja(te)lt viisil, mis teavitaks neid asjaolust, et kõnealune taotleja on taotluse esitanud, ning mis seaks ohtu taotleja ja tema ülalpeetavate füüsilise puutumatuse või taotleja päritoluriigis elavate pereliikmete vabaduse ja julgeoleku.
Selgitus
Ühtsuse huvides sama artikli punktis a esitatud nõudega.
Muudatusettepanek
72
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 27 – lõige 4 – lõik 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Tagajärjed, mis kaasnevad otsuse langetamata jätmisega lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul, määratakse kindlaks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele .
Kui otsust ei ole langetatud lõikes 3 nimetatud tähtaja lõpuks, langeb taotlejale kaitse andmise vaidlustamise korral tõendamise kohustus menetlevale ametiasutusele .
Selgitus
Et vältida tõlgendamise ja kohaldamise erinevusi, mis oleksid vastuolus Euroopa varjupaigasüsteemi ühtlustamise eesmärgiga, tuleb kindlaks määrata, millised on tagajärjed, kui otsust ei langetata ettenähtud tähtaja jooksul.
Muudatusettepanek
73
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 27 – lõige 5 – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Liikmesriigid võivad rahvusvahelise kaitse taotluse läbi vaadata eelisjärjekorras vastavalt II peatükis sätestatud üldpõhimõtetele ja tagatistele:
5.
Menetlevad ametiasutused võivad rahvusvahelise kaitse taotluse läbi vaadata eelisjärjekorras vastavalt II peatükis sätestatud üldpõhimõtetele ja tagatistele:
Muudatusettepanek
74
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 27 – lõige 5 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) kui taotlejal on erivajadused;
b) kui taotlejal , eelkõige saatjata alaealisel, on erivajadused;
Muudatusettepanek
75
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 27 – lõige 6 – punkt d a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d a) taotleja on teinud selgelt ebajärjekindlaid, vastukäivaid, ebatõenäolisi, puudulikke või valesid avaldusi, mis muudavad selgelt ebausutavateks tema väited, et teda on taga kiusatud direktiivi […./../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv] tähenduses või
Selgitus
Direktiivi 2005/85/EÜ artikli 23 lõike 4 punkt g tuleks säilitada.
Taotluse rahuldamata jätmise võimalus kiirendatud menetluses tuleb sätestada ka juhtumite suhtes, mille puhul kaitset otsiva isiku väited on selgelt ebausutavad ja kahtlased.
Muudatusettepanek
76
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 27 – lõige 6 – punkt e
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
e) taotluse esitas vallaline alaealine, kelle suhtes kohaldatakse artikli 6 lõike 7 punkti c, pärast seda, kui tema eest vastutavate vanemate või vanema taotlus tagasi lükati, ning tema konkreetse või tema päritoluriigis valitseva olukorra kohta ei ole lisatud uut asjakohast teavet või
välja jäetud
Selgitus
Vt muudatusettepaneku nr 9 selgitust.
Muudatusettepanek
77
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 27 – lõige 6 – punkt f c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
f c) taotlejat võidakse mõjuvatel põhjustel käsitada ohuna liikmesriigi riiklikule julgeolekule või taotleja on vastavalt siseriiklikule õigusele riiklikku julgeolekut või avalikku korda käsitlevatel mõjuvatel põhjustel välja saadetud.
Selgitus
Direktiivi 2005/85/EÜ artikli 23 lõike 4 punkt m tuleks säilitada.
Julgeolekut ohustavate isikute viivitamatu maalt väljasaatmise võimalus on üleilmselt tegutsevate terrorivõrgustike ajastul hädavajalik.
Muudatusettepanek
78
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 27 – lõige 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
9.
Kiirendatud läbivaatamismenetluse rakendamine ei kaasne automaatselt asjaoluga, et rahvusvahelise kaitse taotlus esitati pärast ebaseaduslikku sisenemist territooriumile või piirile, sealhulgas transiiditsooni, ega dokumentide puudumise või võltsitud dokumentide kasutamisega.
9.
Kiirendatud läbivaatamismenetluse rakendamine ei kaasne automaatselt asjaoluga, et rahvusvahelise kaitse taotlus esitati pärast ebaseaduslikku sisenemist territooriumile või piirile, sealhulgas transiiditsooni, ega dokumentide puudumise või võltsitud dokumentide kasutamisega riiki sisenemisel .
Selgitus
Varjupaigataotlejad võivad olla sunnitud võltsitud dokumente kasutama, et lahkuda riigist, kus neid taga kiusatakse.
Siiski peavad nad pärast riiki sisenemist menetlevale ametiasutusele oma tegeliku isiku avaldama.
Taotleja individuaalset olukorda seoses tagakiusamisega saab tuvastada ainult siis, kui tema isik ja kodakondsus on teada.
Nende isikute viibimine riigis, kelle identiteet on kaasaaitamisest keeldumise tõttu ebaselge, kujutab endast suurt julgeolekuriski.
Muudatusettepanek
79
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 28
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Ilma et see piiraks artikli 23 kohaldamist, peavad liikmesriigid rahvusvahelise kaitse taotlust põhjendamatuks ainult juhul, kui menetlev ametiasutus on teinud kindlaks, et taotleja ei vasta rahvusvahelise kaitse saamise nõuetele direktiivi […./../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv] tähenduses.
Liikmesriigid peavad rahvusvahelise kaitse taotlust põhjendamatuks ainult juhul, kui menetlev ametiasutus on teinud kindlaks, et taotleja ei vasta rahvusvahelise kaitse saamise nõuetele direktiivi […./../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv] tähenduses.
Selgitus
Rahvusvahelise kaitse taotlust tuleks pidada põhjendamatuks siis ja üksnes siis, kui menetlev ametiasutus on teinud kindlaks, et taotleja ei vasta rahvusvahelise kaitse saamise nõuetele.
Muudatusettepanek
80
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 30 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Enne seda, kui võetakse vastu otsus taotluse vastuvõetamatuse kohta, võimaldavad liikmesriigid taotlejal esitada seoses taotlusega ja arvestades tema konkreetset olukorda oma seisukoha artiklis 29 osutatud põhjenduste kohta.
Sel eesmärgil korraldavad liikmesriigid taotlejaga taotluse vastuvõetavust käsitleva vestluse.
Liikmesriigid tohivad kooskõlas artikliga 36 teha erandi ainult korduvate taotluste suhtes.
1.
Enne seda, kui võetakse vastu otsus taotluse vastuvõetamatuse kohta, võimaldavad liikmesriigid taotlejal esitada seoses taotlusega ja arvestades tema konkreetset olukorda oma seisukoha artiklis 29 osutatud põhjenduste kohta.
Sel eesmärgil korraldab menetlev ametiasutus taotlejaga taotluse vastuvõetavust käsitleva vestluse.
Liikmesriigid tohivad kooskõlas artikliga 36 teha erandi ainult korduvate taotluste suhtes.
Selgitus
Võttes arvesse seda, kui tõsised tagajärjed võivad mittevastuvõetavuse otsusel olla, peab taotluse vastuvõetavust käsitleva isikliku vestluse korraldama menetlev ametiasutus, kelle töötajad saavad komisjoni ettepaneku artikli 4 kohaselt vajaliku koolituse niisuguste keerukate mõistete käsitlemiseks nagu turvaline kolmas riik ja esimene varjupaigariik.
Muudatusettepanek
81
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 30 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Liikmesriigid tagavad, et menetleva asutuse töötaja, kes taotluse vastuvõetavust käsitleva vestluse läbi viib, ei kanna vormiriietust.
Selgitus
Järjepidevuse huvides peaks nõue, et rahvusvahelise kaitse taotluse sisu käsitlevat vestlust läbi viiv isik ei kanna vormiriietust, kehtima ka taotluse vastuvõetavust käsitleva vestluse läbiviijate suhtes.
Vormiriiete kandmine võib taotlejas tekitada segadust seoses vestluse läbiviija täpse funktsiooniga ning rikkuda usaldusliku ja erapooletu õhkkonna, mis on vestluse õnnestumiseks vajalik.
Muudatusettepanek
82
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 31 – lõige 1 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) tal on muul viisil selle riigi piisav kaitse, muu hulgas kohaldataks tema suhtes tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet,
b) tal on muul viisil selle riigi tõhus kaitse, muu hulgas kohaldataks tema suhtes tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet,
Selgitus
Väljend „piisav kaitse” ei ole ettepanekus selgelt määratletud.
Esimesse varjupaigariiki tagasisaatmise korral peab taotlejal olema õigus tõhusale ja tegelikkuses kättesaadavale kaitsele.
Muudatusettepanek
83
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 31 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Esimese varjupaigariigi mõiste kohaldamisel rahvusvahelise kaitse taotleja konkreetse olukorra suhtes võivad liikmesriigid võtta arvesse artikli 32 lõiget 1.
Esimese varjupaigariigi mõiste kohaldamisel rahvusvahelise kaitse taotleja konkreetse olukorra suhtes võtavad liikmesriigid arvesse artikli 32 lõiget 1.
Taotlejal on õigus vaidlustada esimese varjupaigariigi mõiste kohaldamine põhjendusel, et kõnealune esimene varjupaigariik ei ole tema konkreetset olukorda silmas pidades turvaline.
Selgitus
Et tugevdada kaitset tagasi- ja väljasaatmise põhimõtte rikkumise vastu, peaksid liikmesriigid kohaldama artikli 32 lõikes 1 sätestatud turvaliste kolmandate riikide kriteeriume.
Samuti nagu artiklis 30 tagatakse isikliku vestluse õigus, tuleks artikli 31 lõikes 2 anda taotlejale ka tõhus võimalus turvalisuse eeldus oma konkreetse olukorra puhul ümber lükata, nagu on tagatud artikli 32 lõike 2 punktis c.
Muudatusettepanek
84
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 32
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Turvalise kolmanda riigi mõiste
välja jäetud
1.
Liikmesriigid võivad kohaldada turvalise kolmanda riigi mõistet ainult juhul, kui pädevad ametiasutused on veendunud, et rahvusvahelist kaitset taotlevat isikut koheldakse asjaomases kolmandas riigis kooskõlas järgmiste põhimõtetega:
a) elu ja vabadus ei ole ohus rassi, usu, rahvuse, teatavasse sotsiaalsesse rühma kuulumise või poliitiliste tõekspidamiste tõttu;
b) puudub [direktiivis …./../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv] kindlaks määratud suure kahju oht;
c) riigis austatakse tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet vastavalt Genfi konventsioonile;
d) riigis austatakse rahvusvahelistes õigusaktides sätestatud keeldu saata isikut tagasi, kui sellega rikutaks isiku õigust kaitsele piinamise või muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise eest; ning
e) isikul on võimalus taotleda pagulasseisundit ning pagulaseks tunnistamise korral saada kaitset vastavalt Genfi konventsioonile.
2.
Turvalise kolmanda riigi mõiste rakendamise suhtes kohaldatakse siseriiklikes õigusaktides sätestatud eeskirju, kaasa arvatud:
a) eeskirjad, mis nõuavad rahvusvahelist kaitset taotleva isiku ja asjaomase kolmanda riigi vahelist sidet, mille alusel oleks isikul mõistlik minna asjaomasesse riiki;
b) eeskirjad, milles käsitletakse meetodeid, mille alusel pädevad ametiasutused veenduvad, et turvalise kolmanda riigi mõistet saab kohaldada konkreetse riigi või taotleja suhtes.
Sellised meetodid hõlmavad riigi turvalisuse hindamist igal konkreetsel juhul konkreetse taotleja seisukohast ja/või üldiselt turvaliseks peetavate riikide kindlaksmääramist siseriiklikul tasandil;
c) eeskirjad, mis vastavalt rahvusvahelisele õigusele võimaldavad konkreetsel juhul teha kindlaks, kas asjaomane kolmas riik on konkreetse taotleja seisukohast turvaline, ning mille alusel on taotlejal vähemalt õigus vaidlustada turvalise kolmanda riigi mõiste kohaldamist põhjendusel, et kolmas riik ei ole tema konkreetset olukorda silmas pidades turvaline.
Taotlejal on ka võimalus vaidlustada punkti a kohase enda ja kolmanda riigi vahelise sideme olemasolu.
Ainult käesoleva artikli põhjal tehtud otsuse rakendamisel liikmesriigid:
3.
Ainult käesoleva artikli põhjal tehtud otsuse rakendamisel liikmesriigid:
a) teavitavad taotlejat vastavalt ning
b) edastavad talle dokumendi, milles teavitatakse kolmanda riigi ametiasutusi selle riigi keeles asjaolust, et taotlust ei ole sisuliselt läbi vaadatud.
4.
Kui kolmas riik ei luba rahvusvahelise kaitse taotlejal oma territooriumile siseneda, tagavad liikmesriigid juurdepääsu menetlusele vastavalt II peatükis kirjeldatud üldpõhimõtetele ja tagatistele.
5.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni korrapäraselt riikidest, mille suhtes kohaldatakse turvalise kolmanda riigi mõistet vastavalt käesolevale artiklile.
Muudatusettepanek
85
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 33
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kolmanda riigi tunnistamine turvaliseks päritoluriigiks siseriiklikul tasandil
välja jäetud
1.
Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada õigusaktid, mis võimaldavad siseriiklikul tasandil vastavalt II lisale määrata rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamise eesmärgil kindlaks turvalised päritoluriigid..
2.
Liikmesriigid tagavad käesoleva artikli kohaselt siseriiklikul tasandil turvaliseks tunnistatud kolmandate riikide olukorra korrapärase läbivaatamise.
3.
Hinnang, kas riik on turvaline päritoluriik vastavalt käesolevale artiklile, põhineb teabel, mis on saadud erinevatest teabeallikatest, kaasa arvatud eelkõige teistelt liikmesriikidelt, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametilt, UNCHRilt, Euroopa Nõukogult ja muudelt asjaomastelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt.
4.
Liikmesriigid teatavad komisjonile riigid, kelle nad on vastavalt käesolevale artiklile tunnistanud turvalisteks päritoluriikideks.
Selgitus
Eesmärk on töötada välja Euroopa ühine varjupaigasüsteem.
Seetõttu tuleb kõigis liikmesriikides ühtselt kindlaks määrata ka turvaliste kolmandate riikide mõisted.
Muudatusettepanek
86
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 34
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Turvalise päritoluriigi mõiste
välja jäetud
1.
Vastavalt käesolevale direktiivile võib turvaliseks päritoluriigiks tunnistatud kolmandat riiki pidada pärast taotluse individuaalset läbivaatamist konkreetse taotleja seisukohalt turvaliseks päritoluriigiks ainult juhul, kui:
a) taotlejal on selle riigi kodakondsus;
b) ta on kodakondsuseta isik ning tema varasem alaline elukoht oli selles riigis
c) ning ta ei ole esitanud mõjuvaid põhjusi selle kohta, miks ei saa seda riiki tema konkreetse olukorra ja pagulaseks või [direktiivi …./../EÜ kohaselt] [miinimumnõuete direktiiv] täiendava kaitse saamise nõuetele vastavaks isikuks tunnistamise seisukohalt pidada turvaliseks päritoluriigiks.
2.
Liikmesriigid sätestavad siseriiklikes õigusaktides täiendavad eeskirjad ja üksikasjad turvalise päritoluriigi mõiste kohaldamiseks.
Selgitus
Eesmärk on töötada välja Euroopa ühine varjupaigasüsteem.
Seetõttu tuleb kõigis liikmesriikides ühtselt kindlaks määrata ka turvaliste kolmandate riikide mõisted.
Muudatusettepanek
87
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 35 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kui liikmesriigis rahvusvahelist kaitset taotlev isik esitab samas liikmesriigis täiendavaid selgitusi või korduva taotluse, vaatab asjaomane liikmesriik need täiendavad selgitused või korduva taotlusega kaasnevad dokumendid läbi eelneva taotluse läbivaatamise raames või läbivaatamisele kuuluva otsuse või edasikaebuse läbivaatamise raames, kui pädevad ametiasutused saavad selles raamistikus võtta arvesse ja kaaluda kõiki täiendavate selgituste või korduva taotlusega kaasnevaid dokumente.
1.
Kui liikmesriigis rahvusvahelist kaitset taotlev isik esitab samas liikmesriigis täiendavaid selgitusi või korduva taotluse, vaatab asjaomane liikmesriik need täiendavad selgitused või korduva taotlusega kaasnevad dokumendid läbi eelneva taotluse läbivaatamise raames või läbivaatamisele kuuluva otsuse või edasikaebuse läbivaatamise raames, kui menetlev ametiasutus saab selles raamistikus võtta arvesse ja kaaluda kõiki täiendavate selgituste või korduva taotlusega kaasnevaid dokumente.
Selgitus
Ainult menetlev ametiasutus on pädev hindama kõiki täiendavate selgituste või korduva taotlusega kaasnevaid dokumente.
See täpsustus aitab ühtlasi menetlust lihtsustada ja otsustamisprotsessi kvaliteeti parandada.
Muudatusettepanek
88
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 35 – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Liikmesriigid võivad otsustada taotluse uuesti läbi vaadata ainult juhul, kui asjaomane taotleja ei saanud temast mitteolenevatel põhjustel eelneva menetluse käigus tõendada käesoleva artikli lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud asjaolusid, eelkõige juhul, kui ta kasutab artikli 41 kohast õigust tõhusale õiguskaitsevahendile.
välja jäetud
Selgitus
Liikmesriigid ei tohiks süstemaatiliselt keelduda uue taotluse läbivaatamisest ettekäändel, et taotleja oleks võinud uued asjaolud esitada juba varasema menetluse või sellega seotud taotluse käigus.
Selline automaatne keeldumine võiks kaasa tuua tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte rikkumise.
Muudatusettepanek
89
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 37 – lõige 1 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) seal esitatud taotluste vastuvõetavuse üle ja/või
a) seal esitatud taotluste vastuvõetavuse üle artikli 29 tähenduses ja/või
Selgitus
Võttes arvesse seda, kui tõsised tagajärjed võivad mittevastuvõetavuse otsusel olla, peab taotluse vastuvõetavust käsitleva isikliku vestluse korraldama menetlev ametiasutus, kelle töötajad saavad komisjoni ettepaneku artikli 4 kohaselt vajaliku koolituse niisuguste keerukate mõistete käsitlemiseks nagu turvaline kolmas riik ja esimene varjupaigariik.
Komisjoni ettepanekus kinnitatakse uuesti, et ka menetlused piiril peavad vastama II peatükis toodud aluspõhimõtetele ja tagatistele.
Muudatusettepanek
90
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 37 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 sätestatud menetluste raames vastuvõetavad otsused tehakse mõistliku aja jooksul.
Kui otsust pole nelja nädala jooksul vastu võetud, lubatakse taotlejal siseneda liikmesriigi territooriumile, et tema taotlust saaks läbi vaadata vastavalt käesoleva direktiivi muudele sätetele.
2.
Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 sätestatud menetluste raames vastuvõetavad otsused tehakse mõistliku aja jooksul.
Kui otsust pole nelja nädala jooksul vastu võetud, lubatakse taotlejal siseneda liikmesriigi territooriumile, et tema taotlust saaks läbi vaadata vastavalt käesoleva direktiivi muudele sätetele.
Taotlejate hoidmine liikmesriikide piiridel või transiiditsoonis on võrdväärne nende kinnipidamisega, nagu on sätestatud artiklis 22.
Selgitus
Vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 5 lõike 1 punktile f ja selle kohaldamise eest vastutava kohtu praktikale on taotlejate hoidmine liikmesriikide piiridel või transiiditsoonis võrdväärne nende kinnipidamisega.
Taotlejate kinnipidamise kord liikmesriikide piiril või transiiditsoonis peaks seetõttu vastama vastuvõtutingimusi käsitlevas komisjoni ettepanekus (KOM(2008) 815 lõplik) sätestatud nõuetele.
Muudatusettepanek
91
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 38
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Euroopa turvalise kolmanda riigi mõiste
Turvalise kolmanda riigi mõiste
1.
Liikmesriigid võivad ette näha, et II peatükis kirjeldatud varjupaigataotluse läbivaatamist ja taotleja turvalisuse kindlakstegemist konkreetses olukorras ei teostata või teostatakse mittetäielikult juhtudel, kus pädev ametiasutus on asjaolude põhjal tõestanud, et rahvusvahelise kaitse taotleja soovib siseneda või on sisenenud liikmesriigi territooriumile ebaseaduslikult lõike 2 kohasest turvalisest kolmandast riigist.
2 .
Kolmandat riiki võib lõike 1 tähenduses pidada turvaliseks kolmandaks riigiks ainult juhul, kui:
1 .
Kolmandat riiki võib pidada turvaliseks kolmandaks riigiks ainult juhul, kui rahvusvahelist kaitset taotlevat isikut koheldakse asjaomases kolmandas riigis kooskõlas järgmiste põhimõtetega :
a) see riik on ratifitseerinud Genfi konventsiooni ja järgib selle sätteid geograafiliste piiranguteta ;
a) elu ja vabadus ei ole ohus rassi, usu, rahvuse, teatavasse sotsiaalsesse rühma kuulumise või poliitiliste tõekspidamiste tõttu;
b) selles riigis rakendatakse õigusaktidega ettenähtud varjupaigamenetlust; ning
b) puudub [direktiivis …./../EÜ] [miinimumnõuete direktiiv] kindlaks määratud suure kahju oht;
c) see riik on ratifitseerinud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning järgib selle sätteid, kaasa arvatud tõhusaid õiguskaitsevahendeid käsitlevaid nõudeid.
c) austatakse tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet vastavalt Genfi konventsioonile;
d) austatakse rahvusvahelistes õigusaktides sätestatud keeldu saata isikut tagasi, kui sellega rikutaks isiku õigust kaitsele piinamise või muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise eest;
e) on võimalik taotleda pagulasseisundit või muud täiendavat kaitset, mis on võrreldav direktiivi [.../...EL] [(miinimumnõuete direktiiv)] kohaselt tagatud kaitsega, ja kui nimetatud seisund või kaitse antakse, saada kaitset, mis on võrreldav direktiivi [.../...EL] [(miinimumnõuete direktiiv)] kohaselt tagatud kaitsega;
f) riik on ratifitseerinud Genfi konventsiooni ja järgib selle sätteid geograafiliste piiranguteta;
g) riigis rakendatakse õigusaktidega ettenähtud varjupaigamenetlust; ning
h) nõukogu ja parlament on nii määranud vastavalt lõikele 2.
2.
Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu ühise, lõike 1 tähenduses ohutuks peetavate kolmandate riikide nimekirja või täiendavad seda nimekirja.
3.
Asjaomased liikmesriigid näevad lõike 1 rakendamiseks siseriiklike õigusaktidega ette vajalikud üksikasjad ning vastavalt nimetatud sättele vastuvõetavate otsuste tagajärjed kooskõlas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega, nähes ette ka erandid käesoleva artikli kohaldamisest humanitaarsetel või poliitilistel põhjustel või rahvusvahelises avalikus õiguses sätestatud põhjustel.
3.
Asjaomased liikmesriigid näevad lõike 1 rakendamiseks siseriiklike õigusaktidega ette vajalikud üksikasjad ning eeskirjad, mille kohaselt on nõutav:
a) rahvusvahelist kaitset taotleva isiku ja asjaomase kolmanda riigi vaheline side, mille alusel isikul oleks mõistlik minna asjaomasesse riiki;
b) meetodid, mille alusel pädevad ametiasutused veenduvad, et turvalise kolmanda riigi mõistet saab konkreetse riigi või taotleja suhtes kohaldada.
Sellised meetodid hõlmavad riigi turvalisuse hindamist igal konkreetsel juhul konkreetse taotleja seisukohast;
c) rahvusvahelisele õigusele vastav eeskiri, mis võimaldab konkreetsel juhul kindlaks teha, kas asjaomane kolmas riik on konkreetse taotleja seisukohast turvaline, ning mille alusel taotlejal on vähemalt õigus vaidlustada turvalise kolmanda riigi mõiste kohaldamine põhjendusel, et kolmas riik ei ole tema konkreetset olukorda silmas pidades turvaline.
Taotlejal on ka võimalus vaidlustada punkti a kohase sideme olemasolu kolmanda riigiga.
4.
Ainult käesoleva artikli põhjal tehtud otsuse rakendamisel asjaomased liikmesriigid :
4.
Käesoleva artikli põhjal tehtud otsuse rakendamisel teavitavad asjaomased liikmesriigid taotlejat vastavalt.
a) teavitavad taotlejat vastavalt; ning
b) edastavad talle dokumendi, milles teavitatakse kolmanda riigi ametiasutusi selle riigi keeles asjaolust, et taotlust ei ole sisuliselt läbi vaadatud.
5.
Kui turvaline kolmas riik ei luba varjupaigataotlejal uuesti riiki siseneda, tagavad liikmesriigid juurdepääsu menetlusele vastavalt II peatükis kirjeldatud üldpõhimõtetele ja tagatistele.
5.
Kui turvaline kolmas riik ei luba varjupaigataotlejal uuesti riiki siseneda, tagavad liikmesriigid juurdepääsu menetlusele vastavalt II peatükis kirjeldatud üldpõhimõtetele ja tagatistele.
5 a.
Liikmesriigid ei koosta riiklikke turvaliste päritoluriikide ega turvaliste kolmandate riikide nimekirju.
Muudatusettepanek
92
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 41 – lõige 4 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Liikmesriigid näevad ette mõistlikud tähtajad ja muud vajalikud eeskirjad, et taotlejal oleks võimalik kasutada oma õigust tõhusale õiguskaitsevahendile vastavalt lõikele 1.
4.
Liikmesriigid näevad ette miinimumtähtajad ja muud vajalikud eeskirjad, et taotlejal oleks võimalik kasutada oma õigust tõhusale õiguskaitsevahendile vastavalt lõikele 1.
Selgitus
Arvestades sellega, et liikmesriigid on kehtestanud väga erinevaid tähtaegu, ja vajadusega jõuda Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 78 ette nähtud ühise varjupaigasüsteemini, tuleks kehtestada minimaalne ühine tähtaeg, et taotlejatel oleks seaduslikult ja praktiliselt võimalik kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit.
Muudatusettepanek
93
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 41 – lõige 4 – lõik 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Tähtajad ei tohi välistada taotleja juurdepääsu lõike 1 kohasele tõhusale õiguskaitsevahendile ega muuta seda ülemäära keeruliseks.
Liikmesriigid võivad ette näha artikli 37 kohaste otsuste ex officio läbivaatamise.
Liikmesriigid kehtestavad 45 tööpäeva pikkuse miinimumtähtaja, mille jooksul taotleja võib kasutada oma õigust tõhusale õiguskaitsevahendile.
Taotlejale, kelle suhtes kohaldatakse artikli 27 lõikes 6 osutatud kiirendatud menetlust, näevad liikmesriigid ette 30 tööpäeva pikkuse miinimumtähtaja.
Tähtajad ei tohi välistada taotleja juurdepääsu lõike 1 kohasele tõhusale õiguskaitsevahendile ega muuta seda ülemäära keeruliseks.
Liikmesriigid võivad ette näha artikli 37 kohaste otsuste ex officio läbivaatamise.
Selgitus
Arvestades sellega, et liikmesriigid on kehtestanud väga erinevaid tähtaegu, ja vajadusega jõuda Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 78 ette nähtud ühise varjupaigasüsteemini, tuleks kehtestada minimaalne ühine tähtaeg, et taotlejatel oleks seaduslikult ja praktiliselt võimalik kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit.
Tähtaeg peaks sõltuma konkreetse juhtumi suhtes kohaldatavast menetlusest.
Muudatusettepanek
94
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 41 – lõige 6 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Kui on tegemist otsusega, mis on tehtud artikli 27 lõike 6 kohaselt kiirendatud menetluse raames, ja otsusega pidada taotlust vastuvõetamatuks vastavalt artikli 29 lõike 2 punktile d ning kui õigust jääda õiguskaitsevahendi üle otsuse tegemiseni liikmesriiki ei ole siseriiklikes õigusaktides ette nähtud, on kohtul õigus asjaomase taotleja taotluse alusel või omal algatusel otsustada taotleja õiguse üle jääda liikmesriigi territooriumile.
6.
Kui on tegemist otsusega, mis on tehtud artikli 27 lõike 6 kohaselt kiirendatud menetluse raames, ja otsusega pidada taotlust vastuvõetamatuks vastavalt artikli 29 lõike 2 punktile d ning kui õigust jääda õiguskaitsevahendi üle otsuse tegemiseni liikmesriiki ei ole siseriiklikes õigusaktides sellisel juhul ette nähtud, on kohtul õigus asjaomase taotleja taotluse alusel või omal algatusel otsustada taotleja õiguse üle jääda liikmesriigi territooriumile.
Selgitus
Selgitus võimaliku segaduse vältimiseks.
Muudatusettepanek
95
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 45
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Komisjon esitab hiljemalt […] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides ning teeb ettepanekud vajalike muudatuste tegemiseks.
Liikmesriigid saadavad komisjonile nimetatud aruande koostamiseks vajaliku teabe.
Pärast aruande esitamist annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamisest liikmesriikides aru mitte harvem kui vähemalt iga viie aasta järel.
Komisjon esitab hiljemalt […] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise ja sellest tulenevate rahaliste kulude kohta liikmesriikides ning teeb ettepanekud vajalike muudatuste tegemiseks.
Liikmesriigid saadavad komisjonile nimetatud aruande koostamiseks vajaliku teabe ja finantsandmed .
Pärast aruande esitamist annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamisest liikmesriikides aru vähemalt iga kahe aasta järel.
Muudatusettepanek
96
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 46 – lõik 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Liikmesriigid jõustavad artikli 27 lõike 3 järgimiseks vajalikud õigusnormid [ kolme aasta jooksul alates direktiivi ülevõtmise kuupäevast].
Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
Liikmesriigid jõustavad artikli 27 lõike 3 järgimiseks vajalikud õigusnormid [ kahe aasta jooksul alates direktiivi ülevõtmise kuupäevast].
Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
SELETUSKIRI
Taustteave
Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamist alustati pärast Amsterdami lepingu jõustumist 1999. aasta mais, tuginedes Tamperes kogunenud Euroopa Ülemkogu heaks kiidetud põhimõtetele.
Varjupaigasüsteemi esimese etapi (1999–2005) eesmärk oli ühtlustada liikmesriikide õiguslikke raamistikke miinimumnõuete alusel. detsembril 2005 vastu võetud nõukogu direktiiv 2005/85/EÜ varjupaigamenetluste kohta (edaspidi „direktiiv” või „varjupaigamenetluste direktiiv”) oli ELi viiest varjupaigaalasest õigusaktist viimane.
Pärast esimese etapi lõppu esitas komisjon vastavalt Tamperes kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldustele ja Haagi programmis tehtud üleskutsele Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud, mille eesmärk oli pakkuda lahendusi tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks ning tagada liidus senisest rangemad ja paremini ühtlustatud kaitsenõuded.
21. oktoobril 2009 esitas komisjon kahele kaasõigusloojale varjupaigamenetluste direktiivi uuesti sõnastamise ettepaneku.
Nagu Stockholmi programmis kindlalt rõhutati, on varjupaigaalase õigusloometöö teise etapi eesmärk määrata 2012. aastaks kindlaks ühine kaitse- ja solidaarsusala, mis muu hulgas põhineb ühisel varjupaigamenetlusel.
See põhiline aspekt on kooskõlas uue õigusliku raamistikuga, sest Lissaboni lepingu jõustumisega asendati EÜ asutamislepingu artiklis 63 nimetatud miinimumnõuete mõiste ambitsioonikama mõistega „ühine menetlus ühetaolise varjupaiga või täiendava kaitse seisundi andmiseks ja äravõtmiseks” (ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 punkt d).
Uue ühtlustamisetapi ülesanded
Vaatamata viimase kümne aasta jooksul tehtud jõupingutustele varjupaigaküsimustes ühtlustatuma lähenemisviisi saavutamiseks, esineb siseriiklike sätete ja nende kohaldamise vahel siiski suuri erinevusi.
Sellised erinevused ei ole kooskõlas Euroopa ühise varjupaigasüsteemiga ja takistavad selle arengut.
Täpsemalt on need erinevused vastuolus Dublini süsteemi ühe nurgakiviga, milleks on eeldus, et liikmesriikide varjupaigasüsteemid on võrreldavad.
Olenemata sellest, millises liikmesriigis taotleja varjupaigataotluse esitab, tuleb teda kohelda rangete nõuete kohaselt, mis on ühetaolised kogu Euroopa Liidus.
Kuigi ainult õigusaktide ühtlustamisest ei piisaks erinevuste vähendamiseks, vaid sellega peaks kaasnema liikmesriikide tõhusam praktiline koostöö, on tugeva Euroopa õigusliku raamistiku vastuvõtmine vältimatu eeltingimus asjakohase ja tõhusa Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamisele, mida liit on korduvalt teha lubanud.
Seega on praegused ülesanded selged: ühise süsteemini saab jõuda üksnes menetlusi ja nendega seotud tagatisi täiustades ja ühtlustades.
Seda silmas pidades on menetluste direktiivi põhjalik läbivaatamine hädavajalik, et tagada menetluste kättesaadavus, õiglus ja tõhusus, mis on nii varjupaigataotlejate kui ka liikmesriikide huvides.
Pragmaatiline ja kõrgeid eesmärke seadev komisjoni ettepanek
Komisjon lähtub selgest tõdemusest, et oma minimalistliku lähenemisviisiga soodustas varasem direktiiv erinevate menetluste kasutamist liikmesriikide tasandil ja tekitas ühtlasi puudujääke varjupaigataotlejate menetlustagatistes.
Üldiselt on raportöör seisukohal, et komisjoni esitatud uuesti sõnastamise ettepanekud võivad tõesti aidata saavutada järgmist:
– suurendada ühtlustatust , kooskõlastades varjupaigaalaseid õigusakte, täpsustades ja ühtlustades juriidilisi mõisteid ja menetlusmehhanisme ning seeläbi lihtsustades nende kohaldamist;
– parandada ELis rahvusvahelise kaitse nõudeid , võttes kasutusele uusi menetlustagatisi, et kindlustada täielik kooskõla ELi õigustikus sätestatud ning Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas loodud nõuete vahel; ning
– tõhustada menetlusprotsessi ja parandada selle kvaliteeti , tuues teenused, nõustamise ja oskusteabe süsteemi algetappi ( frontloading ) ning julgustades liikmesriike tegema usaldusväärseid otsuseid mõistliku aja jooksul juba esimeses astmes.
Komisjoni väljapakutud meede ( frontloading ) võimaldaks eelkõige paremini tuvastada põhjendatud, põhjendamatuid ja süsteemi kuritarvitavaid taotlusi, põhjendada tõhusamalt negatiivseid otsuseid, vähendada võimalust, et apellatsiooniorganid need tühistavad, ning vähendada liikmesriikide vastuvõtu- ja menetluskulusid.
Ühiste normide ning nende parema ja ühtsema kohaldamise abil peaks olema võimalik vältida või vähendada edasiliikumist liidus ning suurendada liikmesriikide vastastikust usaldust.
Muudatusettepanekud
Raportööri esitatud muudatusettepanekud kajastavad komisjoni ettepanekus väljapakutud lähenemisviisi ( frontloading ), mille eesmärk on saavutada ühtlustatud, õiglaste ja tõhusate menetlustega Euroopa ühine varjupaigasüsteem.
Muudatusettepanekute eesmärgid on järgmised:
– tagada menetleva ametiasutuse ja pädeva ametiasutuse mõistete järjekindlam kasutamine kooskõlas ühe menetleva ametiasutuse põhimõttega;
– saavutada varjupaigaalaste õigusaktide suurem kooskõla (mõistete ja mehhanismide osas);
– tõhustada minimaalseid menetlustagatisi , mis tulenevad Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast (eelkõige seoses poolte võrdsuse põhimõttega, õigusega teabele, õigusega ärakuulamisele ja tasuta õigusabi saamise õigusega), ning tagada direktiivis nende järjekindel kasutamine;
– tagada haavatavate taotlejate ja laste huvide tõhus arvessevõtmine ;
– vaadata läbi menetluse seisukohalt olulised mõisted , nagu „turvaline päritoluriik”, „turvaline kolmas riik” ja „Euroopa turvaline kolmas riik”, et tagada nende ühetaoline kohaldamine, arvestades minimaalsete õigustega seotud tagatisi ja põhimõtteid.
Olles teadlik nõukogu tõsistest kahtlustest selle ettepaneku osas, on raportöör siiski seisukohal, et Euroopa Parlamendi kui kaasõiguslooja jaoks on antud juhul oluline kasutada õigusloometöö teises etapis võimalust aidata luua õiglane ja tõhus Euroopa ühine varjupaigasüsteem.
Varjupaigapoliitika mõjutab otseselt kõiki, kes vajavad kaitset, aga ka Euroopa Liidu võimet arendada välja ja luua tõeline vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala.
LISA: ÕIGUSKOMISJONI KIRI
ÕIGUSKOMISJON
ESIMEES
Viide D(2010)5201
Hr Fernando LOPEZ AGUILAR
Esimees
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
ASP 11G306
Brüssel
Ettepanek: Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikides rahvusvahelise kaitse andmise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (uuesti sõnastatud)
KOM(2009) 554 lõplik, 21.10.2009 - 2009/0165 (COD)
Austatud härra esimees
Õiguskomisjon, mille esimees mul on au olla, vaatas ülalnimetatud ettepaneku läbi vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorra artiklile 87, mis käsitleb uuesti sõnastamist.
Nimetatud artikli lõike 3 tekst on järgmine:
„Kui õigusasjade eest vastutav komisjon on arvamusel, et ettepanek ei sisalda muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on vastavalt esile toodud, teavitab ta sellest vastutavat komisjoni.
Sellisel juhul, välja arvatud artiklites 156 ja 157 sätestatud tingimustel, on ettepanekule muudatusettepanekute esitamine kõnealuse valdkonna eest vastutavas komisjonis lubatud üksnes juhul, kui need puudutavad ettepaneku neid osi, mis sisaldavad muudatusi.
Kui vastutav komisjon kavatseb institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 8 kohaselt esitada muudatusettepanekuid ka ettepaneku kodifitseeritud osade kohta, teatab ta oma kavatsusest viivitamatult nõukogule ja Euroopa Komisjonile.
Euroopa Komisjon peaks teavitama parlamendikomisjoni enne artikli 54 kohaselt toimuvat hääletust oma seisukohast muudatusettepanekute suhtes ja teatama, kas ta kavatseb uuesti sõnastamise ettepaneku tagasi võtta.”
Õigusteenistuse esindajad osalesid uuesti sõnastamise ettepaneku läbi vaadanud konsultatiivse töörühma koosolekutel.
Järgides õigusteenistuse arvamust ja võttes arvesse arvamuse koostaja soovitusi, on õiguskomisjon seisukohal, et kõnealune ettepanek ei sisalda muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus või konsultatiivse töörühma arvamuses esile toodud, ning varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta.
Lisaks oli õiguskomisjon kooskõlas kodukorra artikliga 87 seisukohal, et ülalnimetatud töörühma arvamuses esitatud tehnilised kohandused on vajalikud selleks, et tagada ettepaneku vastavus uuesti sõnastamise eeskirjadele.
Kokkuvõttes soovitab õiguskomisjon pärast küsimuse arutamist 27. jaanuari 2010. aasta koosolekul (22 poolthäälega; erapooletuid ei olnud)
Klaus-Heiner Lehne, Raffaele Baldassarre, Sebastian Valentin Bodu, Marielle Gallo, Alajos Mészįros, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio Masip Hidalgo, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Alexandra Thein, Diana Wallis, Cecilia Wikström, Christian Engström, Jiří Maštálka, Francesco Enrico Speroni, Piotr Borys, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner, Arlčne McCarthy, Toine Manders, Eva Lichtenberger, Sajjad Karim. , et vastutav komisjon jätkaks ettepaneku läbivaatamist vastavalt õiguskomisjoni ettepanekutele ja kooskõlas kodukorra artikliga 87.
Lugupidamisega
Klaus-Heiner LEHNE
Lisa: konsultatiivse töörühma arvamus
LISA: EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÕIGUSTEENISTUSTE KONSULTATIIVSE TÖÖRÜHMA ARVAMUS
ÕIGUSTEENISTUSTE
KONSULTATIIVNE TÖÖRÜHM
Brüssel, 23 november 2009
ARVAMUS
EUROOPA PARLAMENT
NÕUKOGULE
KOMISJONILE
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liikmesriikides rahvusvahelise kaitse andmise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta (uuesti sõnastatud)
KOM(2009)554, 21.10.2009 – 2009/0165(COD)
Võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta ja eriti selle punkti 9, toimusid 29. oktoobril ja 4. novembril 2009. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma koosolekud, et vaadata muu hulgas läbi komisjoni esitatud eespool nimetatud ettepanek.
Olles nendel koosolekutel
Konsultatiivse töörühma käsutuses olid ettepaneku inglis-, prantsus- ja saksakeelsed versioonid.
Töörühm töötas ingliskeelse versiooni põhjal, mis on läbivaadatava teksti originaalkeelne versioon. läbi vaadanud ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sõnastatakse uuesti nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/85/EÜ liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta, märkis konsultatiivne töörühm ühisel kokkuleppel järgmist.
1) Järgmised tekstiosad uuesti sõnastatud ettepanekus oleks tulnud märgistada halli taustaga, millega tähistatakse sisulisi muudatusi:
– põhjenduses 30 sõna „pagulasena” asendamiseks esitatud sõnad „vastab rahvusvahelise kaitse saamise nõuetele” ;
– artikli 13 lõikes 4 sõnad „lõike 2 punkti b” ja väljajätmiseks esitatud sõnad „ja c ning lõike 3“ ;
– artikli 21 lõikes 1 sissejuhatav sõnastus ja artikli 21 lõike 3 punktis a väljajätmiseks esitatud sõnad „ja 14“ ja lisamiseks esitatud sõnad „ja 15“ ;
– artikli 24 lõike 1 punktis a lisamiseks esitatud artikli number 15 ja artikli number 14 asendamiseks esitatud artikli number 16;
– artikli 36 lõike 3 punktis b väljajätmiseks esitatud artikli „32 lõikes 2“ ja lisamiseks esitatud artikli „35 lõikes 3“ ;
– artikli 40 lõike 1 esimese lõigu punktis b lisamiseks esitatud sõnad „ja 15“ ;
– artikli 46 esimese lõigu viimane lause „Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.“ ;
– artikli 46 neljanda lõigu viimased sõnad „ning nende normide ja käesoleva direktiivi vastavustabeli“ .
2) Artiklis 50 nõukogu direktiivi 2005/85/EÜ artikli 46 viimased sõnad ( „kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga“ ) peaksid olema uuesti sisse toodud.
Ettepaneku läbivaatamine võimaldas konsultatiivsel töörühmal ühisel kokkuleppel järeldada, et ettepanek ei sisalda muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus või käesolevas arvamuses esile toodud.
Töörühm märkis ka, et varasema õigusakti muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtiva teksti kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi.
C. PENNERA J.-C. PIRIS L. ROMERO REQUENA
Jurist Jurist Peadirektor
MENETLUS
Pealkiri
Liikmesriikides rahvusvahelise kaitse andmise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuded (uuestisõnastamine)
Viited
KOM(2009)0554 – C7-0248/2009 – 2009/0165(COD)
EP-le esitamise kuupäev
21.10.2009
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
LIBE
12.11.2009
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
JURI
12.11.2009
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Sylvie Guillaume
11.1.2010
Arutamine parlamendikomisjonis
1.12.2009
16.3.2010
27.9.2010
10.1.2011
28.2.2011
17.3.2011
Vastuvõtmise kuupäev
17.3.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
28
22
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jan Philipp Albrecht, Mario Borghezio, Emine Bozkurt, Simon Busuttil, Philip Claeys, Carlos Coelho, Rosario Crocetta, Cornelia Ernst, Tanja Fajon, Hélène Flautre, Kinga Gál, Kinga Göncz, Sylvie Guillaume, Ágnes Hankiss, Sophia in ‘t Veld, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Juan Fernando López Aguilar, Baroness Sarah Ludford, Monica Luisa Macovei, Nuno Melo, Louis Michel, Claude Moraes, Antigoni Papadopoulou, Georgios Papanikolaou, Judith Sargentini, Birgit Sippel, Csaba Sógor, Renate Sommer, Rui Tavares, Daniël van der Stoep, Axel Voss, Renate Weber
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Michael Cashman, Ioan Enciu, Elisabetta Gardini, Nadja Hirsch, Monika Hohlmeier, Stanimir Ilchev, Iliana Malinova Iotova, Franziska Keller, Petru Constantin Luhan, Marian-Jean Marinescu, Kyriacos Triantaphyllides, Cecilia Wikström
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Cătălin Sorin Ivan, Traian Ungureanu, Sabine Verheyen, Åsa Westlund, Anna Záborská, Csaba Őry
