P6_TA(2005)0430
Põhjamõõtme tulevik
B6-0584 , 0586 , 0587 , 0588 , 0589 ja 0590/2005
Euroopa Parlamendi resolutsioon Põhjamõõtme tuleviku kohta
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse Põhjamõõtme teist tegevuskava aastateks 2004-2006, mis kinnitati 16. ja 17. oktoobril 2003 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel;
–
võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile "Laiem Euroopa – naabrus: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega" (KOM (2003)0104);
–
võttes arvesse Põhjamõõtme rolli ELi ja Venemaa 15. tippkohtumisel Moskvas 10. mail 2005 vastu võetud ELi ja Venemaa vahelise nelja ühisruumi (ühine majandusruum, ühine vabadus-, turvalisus- ja õigusruum, ühine välise julgeoleku ruum, ühine teadus-, haridus- ja kultuuriruum) loomise kavade elluviimisel;
–
võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone Põhjamõõtme kohta, eriti 16. jaanuari 2003. aasta resolutsiooni ELT C 38 E, 12.2.2004, lk 310.
ja 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 515.
Põhjamõõtme teise tegevuskava kohta;
–
võttes arvesse komisjoni 20. mail 2005 esitatud iga-aastast arenguaruannet Põhjamõõtme teise tegevuskava rakendamise kohta ning arutelu Euroopa Parlamendis 8. septembril 2005;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,
A.
arvestades, et eesistujariik on nõudnud Põhjamõõtme alase ministrite kohtumise pidamist Brüsselis 21. novembril 2005, et koostada tegevuskava Põhjamõõtme tuleviku kohta pärast käesoleva tegevuskava kehtivuse lõppemist 2006. aastal;
B.
arvestades, et komisjon töötab hetkel välja Põhjamõõtme poliitika tulevikku käsitlevat ettepanekut, mis tuleb vastu võtta 2006. aastal ja jõustub 2007. aastal;
C.
arvestades, et Euroopa Ülemkogu on korduvalt rõhutanud Põhjamõõtme tähtsust nii liidu sisepoliitika kui ka välissuhete jaoks, ning et Euroopa Liidul tuleb arendada oma naabrus- ja partnerluspoliitikat ning selle instrumente, et ühendada liidu erinevad mõõtmed kooskõlastatult;
D.
arvestades, et ELi laienemine muutis Põhja-Euroopa geopoliitilist kaarti ja nihutas ELi geograafilise keskme kirde poole; arvestades, et Põhjamõõde toob endaga kaasa nii uued võimalused kui väljakutsed, eelkõige mis puudutab uute barjääride esilekerkimise vältimist ELi ja tema põhjanaabrite vahel; ning arvestades, et laienemine on andnud uue tähenduse koostööle Läänemere piirkonnas, kuna kõik Läänemere-äärsed riigid peale Venemaa kuuluvad Euroopa Liitu, mis teeb vajalikuks Põhjamõõtme raames eraldi Läänemere-strateegia väljatöötamise;
E.
arvestades, et eelnevalt nimetatud Euroopa Parlamendi Põhjamõõtme alased poliitilised eesmärgid on saavutatud üksnes osaliselt; arvestades, et eelkõige on täitmata Euroopa Parlamendi nõue kaasata Põhjamõõtme foorumi loomise teel suuremal määral parlamendiliikmeid ja teisi valitud esindajaid; arvestades, et Põhjamõõtme poliitikale pööratakse jätkuvalt ebapiisavat tähelepanu ning erinevate osalejate vaheline koordineerimine on puudulik; arvestades, et Euroopa Parlament toetab oma fraktsioonidevahelise Läänemere töörühma tegevust Läänemere piirkonna täiendava integratsiooni suuniste väljatöötamisel ja algatust töötada välja Euroopa strateegia Läänemere piirkonna jaoks, eelkõige Põhjamõõtme osana;
F.
arvestades, et tulevase Põhjamõõtme poliitika peamised eesmärgid on luua ühine raamistik dialoogi ja koostöö edendamiseks, mille eesmärgiks on stabiilsuse, heaolu ja säästva arengu edendamine Põhja-Euroopas ja Arktikas, soodustada kaubandust, investeeringuid ja infrastruktuuri, kasutada energiaressursse, lihtsustada inimeste ja kaupade piiriülest liikumist, tehes samal ajal tihedat koostööd organiseeritud kuritegevusega võitlemisel, ja edendada produktiivset tööhõivet ning sotsiaalset ja kultuurivahetust;
G.
arvestades, et alates selle loomisest 1999. aastal on Põhjamõõde olnud tõhus ning poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse väärtusega ja et Põhjamõõde hõlmab üht kõige väljakutsuvamatest piirkondadest Euroopas, millel on tohutu potentsiaal tulevaseks koostööks Venemaa, Islandi ja Norraga;
H.
toonitades Põhjamõõtme keskkonnapoliitika väärtust ja mõju kogu piirkonnale, mille näiteks on Peterburi veepuhasti, kuid rõhutades täiendavat vajadust tõhustada koostööd liikmesriikide vahel eelkõige eutrofeerumise vähendamiseks ning ELi ja Venemaa vahel, et vähendada naftatankeriõnnetuste riski ja riske, mis on seotud naftaväljade kasutamisega, ning et parandada tuumaohutust ning tuumajäätmete käitlemist; arvestades, et Läänemeri on juba tugevalt reostatud ja kuivõrd see on sisemeri, on ta eriti ohustatud,
1.
rõhutab, et seatud eesmärkide saavutamiseks tuleb anda Põhjamõõtmele suurem tähtsus; rõhutab, et tõhusam koostöö erinevate osaliste vahel on Põhjamõõtme peamisi väljakutseid ja et Põhjamõõtmele tuleks pöörata samapalju tähelepanu kui teistele regionaalse koostöö mudelitele; kutsub komisjoni ning praegust ja tulevast eesistujamaad üles tagama Põhjamõõtme tuleviku üle käimasolevate läbirääkimiste edukas jätkumine ning kaasama Euroopa Parlamenti täiel määral sellesse töösse;
2.
kutsub komisjoni üles käsitama Põhjamõõtme välispoliitikat, mis hõlmab Läänemere ja Barentsi mere piirkonda ning kogu Arktikat, nii kahe- kui mitmepoolsete suhete tasandil ühtse tervikuna; rõhutab Venemaa eristaatust peamise partnerina, tõstes samas esile teiste põhjanaabrite (Island ja Norra) ning Arktika-partnerite (Kanada ja USA) tähtsat rolli; rõhutab, kui tähtis on põhjanaabrite täielik kaasamine uude naabruspoliitikasse ning nendega arvestamine Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi alases õigusloomes;
3.
rõhutab, et kümne uue riigi liitumine, sh Põhjamõõtme osaks olevate riikide liitumine, on viinud Põhjamõõtme uuele tasemele; kutsub komisjoni üles eraldama piisavalt vahendeid Põhjamõõtme poliitikale, et kavandada tulevasi partnerlussuhteid, mh transpordi, logistika, energia ja kultuuri vallas; on seisukohal, et partnerlussuhteid sotsiaal- ja terviseküsimustes tuleks toetada senisest enam; kutsub sellest tulenevalt komisjoni üles Põhjamõõtme tuleviku kujundamise raames võtma arvesse, et eraldi eelarverea loomine Põhjamõõtme jaoks sobituks selle eesmärgiga olla raampoliitika põhjaregiooni jaoks, ning arutama tõsiselt, kas eraldi eelarverida aitaks suurendada Põhjamõõtme rolli; märgib, et nimetatud ettepaneku juures tuleb võtta arvesse erinevate rahastamisallikate sh kolmandate poolte kaasfinantseerimise läbipaistvuse põhimõtet ning läbipaistvust suurendada; rõhutab vajadust võtta arvesse põhjapiirkondade erivajadusi kõikide peadirektoraatide töös ja ELi eelarve kõikides osades;
4.
tuletab komisjonile, nõukogule ja liikmesriikidele meelde oma varajasemaid üleskutseid suurendada Põhjamõõtme puhul parlamendiliikmete ja teiste valitud esindajate rolli, et edendada ja koordineerida regionaalse koostöö erinevate foorumite integreerimist Põhja-Euroopas; ootab komisjonilt selles suhtes konkreetseid ettepanekuid ning kordab oma toetust Põhjamõõtme foorumi kokkukutsumisele ning valmisolekut osaleda sellel täiel määral ning olla selle esimese kohtumise võõrustajaks; rõhutab vajadust tagada piirkonna põlisasukatele võimalus sellel täiel määral osaleda;
5.
kutsub komisjoni üles lülitama Läänemere-strateegiat tulevasse Põhjamõõtme alasesse ettepanekusse, et tugevdada koostööd Läänemere piirkonnas, lõigata liidu hiljutise laienemise vilju ning ühenda sealne infrastruktuur kindlalt ülejäänud Euroopa Liiduga; on seisukohal, et nimetatud strateegia peaks jääma peamiselt Euroopa Liidu sisepoliitikaks, samas kui koostöö Venemaaga kuulub ELi välispoolitika alla; tervitab asjaolu, et Moskvaga kõigi nelja ühisruumi tegevuskavade suhtes sõlmitud kokkulepe annab uue raamistiku ELi ja Venemaa vahelistele suhetele; rõhutab, et Põhjamõõde peegeldab nimetatud ühisruumide regionaalseid aspekte; rõhutab, et nimetatud tegevuskavade elluviimine peab toimuma tegelikus koostöös Venemaaga;
6.
nõuab paremat koordineerimist ELi, Arktika Nõukogu, Läänemeremaade Nõukogu, Põhjamaade Nõukogu, Barentsi Euro-Arktika Nõukogu ja teiste põhjaregioonis tehtavasse koostöösse kaasatud organite vahel; märgib, et komisjon peaks aktiivsemalt osalema nimetatud organite kohtumistel;
7.
toetab nõukogu ja komisjoni jõupingutusi kaasata Venemaa Põhjamõõtme poliitikasse, kuid rõhutab, et ELi Venemaa-strateegia peab põhinema kõigi liikmesriikide üksmeelel; märgib vajadust teha täiel määral koostööd teiste põhjanaabritega, eelkõige Norra ja Islandiga ning eriti merearengu ja energiaküsimustes; tervitab selles kontekstis Norra valitsuse välja antud valget raamatut Kaug-Põhja kohta;
8.
tuletab meelde, et suured energeetika ja transpordi valdkonna infrastruktuuri projektid Läänemere piirkonnas peaksid võtma arvesse liikmesriikide õigustatud muret turvalisuse pärast ning nende keskkonnamõju;
9.
tuletab komisjonile meelde tulevast kampaaniat "Rahvusvaheline polaaralade aasta 2007–2008" ning kutsub komisjoni kasutama võimalust teha uusi algatusi koos teiste Arktika-partnerite, teiste hulgas Kanada ja USAga, eelkõige seoses tööga Arktika harta koostamiseks;
10.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide, Norra, Islandi, Venemaa, Kanada ja USA valitsusele ning regionaalsetele koostööpartneritele.
