Täiskogu eelinfo - Strasbourg 25.-28.september 2006
2006-09-21 - 08:51
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev :
Päevakorras on ühendatud arutelu välisõhu kvaliteedi üle.
Saadikud soovivad Holger KRAHMERi ja Dorette CORBEY raportis kehtestada õhu kvaliteedile kõrgemad nõudmised; samas toetavad nad ka suuremat paindlikkust, andmaks liikmesriikidele vajaduse korral lisaaega õhu kvaliteedi parandamiseks.
Samuti arutatakse Markus FERBERi raporti põhjal 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist .
Raportis keskendutakse muuhulgas Strasbourgis asuvate hoonetega seotud probleemidele ning parlamendiliikmete vabatahtlikule pensioniskeemile.
Esmaspäeva õhtul valivad välisasjade komisjon ning arengukomisjon välja kolm finalisti, kes kandideerivad Sahharovi auhinnale .
Teisipäev :
Kell 12.00 esineb täiskogu ees kõnega Libeeria Vabariigi president Ellen Johnson SIRLEAF .
Arutlusele tuleb Bernhard RAPKAY raport komisjoni üldhuviteenuste valge raamatu kohta.
Saadikud leiavad raportis, üldhuviteenuste osas on vaja rohkem õiguskindlust.
Samas hoiatatavad nad liigselt piirava määratluse eest, sest liikmesriikidele peab jääma vabadus ise otsustada, mis on üldhuviteenused.
Arutelul osaleb komisjoni president José Manuel BARROSO.
Komisjon teeb avalduse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise osas.
Päevakorras on samuti Camiel EURLINGSi raport Türgi edusammud ühinemise suunas .
Raportis tervitatakse liitumisläbirääkimiste algust, ent kahetsetakse reformiprotsessi aeglustumist ning kutsutakse Türgit üles reforme kiirendama.
Kolmapäev:
Aset leiab ühendatud arutelu vabaduse, turvalisuse ja õiguse ala osas ning sisserände küsimustes.
Arutlusele tuleb ka salavanglatega seonduv.
Nõukogu ja komisjon teevad avalduse olukorra kohta Darfuris .
Liibanoni peaminister M. Fouad SINIORA kohtub kell 17.30 esimeeste konverentsiga.
Neljapäev:
Arutatakse nanoteaduste ja nanotehnoloogia Euroopa tegevuskava 2005–2009 .
Miloslav RANSDORFi raportis leitakse, et investeeringuid nanoteadustesse tuleb suurendada ning et liikmesriikide ja ühenduse tasandil on vaja on paremat koordineerimist.
Samuti märgitakse, et avalikkust on vaja paremini informeerida nanotehnoloogiaga seotud riskidest ning võimalustest.
20060829BRI10137
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Areng ja koostöö
Meedia ja areng
2006-09-21 - 08:51
Arengukomisjoni raportis märgitakse, et meedia on tähtsaim vahend üldsuse osalemiseks otsustamisprotsessis ning et meedial on eriti oluline roll teadlikkuse kujundamisel ja teabe jagamisel.
Seetõttu on komisjoniliikmete arvates tähtis tagada sõna- ja teabevabaduse süstemaatilisem integreerimine arengukavade rahastamispoliitikasse ja strateegiatesse.
Komisjonil palutakse pöörata rohkem tähelepanu konfliktiolukordadele ja suurendada võimalikult otsest rahalist toetust sõltumatule meediale.
Manolis MAVROMMATIS e (EPP-ED, EL) raportis tõdetakse, et teabevoog ja sideteenused on olulised tegurid vaesuse kaotamisel ning et sõnavabadus, sealhulgas juurdepääs teabele ja vabale ajakirjandusele, on põhiline inimõigus, mis võimaldab inimestel nõuda õigust tervisele, puhtale keskkonnale ning tõhusatele vaesuse vähendamise strateegiatele.
Samuti osutatakse meedia suurele tähtsusele valitsuse läbipaistvuse, vastutuse ja üldsuse kontrolli vallas, tuues välja poliitikas tehtud vigu, ametiisikute haldusomavoli, korruptsiooni õigussüsteemis ja skandaale ettevõtete hulgas.
Raportis märgitakse ka, et raadio ja televisioon on arengumaades teabeallikatena kõige olulisemad, sest nad on seal rohkem levinud kui telefon ja internet ning tunduvalt tõhusamad kui ajalehed.
Seetõttu rõhutavad saadikud, et on tähtis tagada sõna- ja teabevabaduse süstemaatilisem integreerimine arengukavade rahastamispoliitikasse ja strateegiatesse.
Komisjoni kutsutakse üles rõhutama ja toetama meediaalaseid programme, mis:
parandavad ühiskonna teatud rühmade (naised, noored, vähemused, riigisiseselt ümberasustatud inimesed ja puudega inimesed) juurdepääsu teabele;
arendavad pluralismi ajakirjanduses;
koolitavad raadio- ja kirjutava pressi ajakirjanikke;
koolitavad arengumaade ajakirjanikke koostöös ÜRO organisatsioonidega (UNICEF ja UNESCO) ja rahvusvaheliste ajakirjanike organisatsioonidega (Rahvusvaheline Aj akirjanike Föderatsioon ja BBC World Service Trust);
arendavad avaliku teabe kampaaniaid, et tõsta sihtrühmade teadlikkust;
suurendavad humanitaarabi tõhusust.
Komisjonil palutakse samuti pöörata rohkem tähelepanu konfliktiolukordadele ja suurendada võimalikult otsest rahalist toetust sõltumatule meediale.
Lisaks märgivad saadikud, et meedial on määrav roll inimõiguste kaitse edendamisel arengumaades ning üldsuse teadlikkuse tõstmisel lääneriikides, misläbi suurendatakse viimaste panust humanitaarabisse.
Lõpetuseks kutsuvad komisjoniliikmed " kogu maailma valitsusi ja riigiasutusi tegema lõppu ajakirjanike vastu sooritatud vägivallategusid ümbritsevale karistamatuse õhkkonnale, uurides neid vägivallajuhtumeid ja karistades massiteabetöötajate ründamise eest vastutavaid isikuid ning rakendades vajalikke ettevaatusabinõusid, et ajakirjanikud saaksid ka edaspidi varustada kodanikke vabast ja sõltumatust ajakirjandusest lähtuvate oluliste teadmiste ja objektiivse teabega ".
Manolis MAVROMMATIS (EPP-ED, EL)
Dokument: A6-0264/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 28.09.2006 M. Mavrommatise raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0264 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Eelarvekontroll
2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: üldeelarve I jagu
2006-09-21 - 08:51
Eelarvekontrollikomisjon annab heakskiidu Euroopa Parlamendi presidendi tegevusele 2004. aasta eelarve täitmisel.
Raportis keskendutakse muuhulgas Strasbourgis asuvate hoonetega seotud probleemidele ning parlamendiliikmete vabatahtlikule pensioniskeemile.
WICi ja SDMi hooned
Kevadel lükkas parlament eelarve täitmisele heakskiidu andmise edasi, kuna äsja oli selgunud, et Strasbourgi linn, millele parlament maksab WICi ja SDM hoonete eest renti, ei maksnud kogu rendisummat edasi hoonete omanikule SCI Erasme'le (Hollandi pensionifond), vaid jättis sellest osa endale.
Komisjoniliikmed ei olnud sellest varem teadlikud ning soovisid olukorda uurida.
Raportöör Markus FERBER (EPP-ED, DE) avaldab kahetsust, et hoonete omanik SCI Erasme ei vastanud parlamendi palvele saada kogu asjakohane dokumentatsioon.
Raporti andmetel on suur vahe nende summade vahel, mida parlament maksab rendina WICi ja SDMi hoonete kasutamise eest Strasbourgi linnale ja mida Strasbourgi linn maksab igakuiste tagasimaksetena erainvestorile.
Arvutuste kohaselt on pärast investeerimiskulude ja teostatud tööde kulude mahaarvamist lepingu 25-aastase kehtivusaja jooksul makstud lisasummasid vähemalt 32 miljoni euro ulatuses.
Kuigi raportööri sõnul " miski ei viita sellele, et rendi- ja lisalepingute sõlmimisel ja rakendamisel oleks olnud ebaseaduslikke toiminguid ", püsib siiski kahtlus, "kas finantsmääruses sätestatud "usaldusväärse finantsjuhtimise" põhimõtet on täielikult järgitud" .
Raportöör leiab, et Strasbourgi linna lähenemisviis on " vähemalt ebaviisakas ", kuna see on " vastuolus külalislahkuse nõuetega rahvusvaheliste institutsioonide suhtes ".
Raportöör märgib, et sellega on kahjustatud Strasbourgi linna ja parlamendi usaldusvahekorda.
Raportis juhitakse tähelepanu ka sellele, et ei ole täiesti usaldusväärset alust WICi ja SDMi hoonete sobiva renditasu sätestamiseks, et "õiglast rendihinda" on keeruline määrata ja seega on raske hinnata, kas parlament on aastate jooksul tõesti õiglast renti maksnud.
Raportöör kutsub samuti juhatust üles kaaluma, kas oleks asjakohane kanda Strasbourgi linnale 2006. aasta esimese poolaasta eest esialgu üle ainult summa, mis võimaldab linnal katta tagasimaksed SCI Erasme'le, mitte aga kogu renti.
Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem
Raportis märgitakse, et 2005. aasta novembris oli täiendaval pensionifondil 475 liiget, kes tasusid (üldkulude hüvitisest) igakuist sissemakset suurusega 948 eurot (üks kolmandik kogu sissemaksest).
Parlament omakorda maksis 1896 eurot kuus (kaks kolmandikku kogu sissemaksest) ning 2004. aastal nähti eelarves vabatahtliku pensioniskeemi jaoks ette 10,3 miljonit eurot.
Hr Ferber leiab, et parlamendiliikmete osamaksed vabatahtlikku pensioniskeemi tuleks maksta otse isiklikust sissetulekust, mitte parlamendi hüvitistesüsteemi kaudu.
Nimelt võib pensioniskeemi sissemaksete mahaarvamine üldkulude hüvitisest parlamendiliikmetele kaasa tuua süüdistusi, et avaliku sektori vahendeid kasutatakse eraviisilisteks pensionifondi sissemakseteks.
Seetõttu palutakse parlamendi juhatusel esitada enne 31. märtsi 2007 ettepanekud meetmete kohta, millega tagatakse, et selliseid makseid teevad pensioniskeemi liikmed ise otsekorraldustega.
Raportöör märgib, et pärast Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse jõustumist 2009. aastal koheldakse parlamendiliikmeid võrdselt ning täiendaval pensionifondil ei ole siis enam lubatud uusi liikmeid vastu võtta.
Markus FERBER (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0280/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 25.09.2006 M. Ferberi raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0280 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Haridus
Euroopa kvaliteediharta õppurite liikuvuse parendamiseks
2006-09-21 - 08:51
Tänaseks on oma õpingute raames teises ELi riigis elanud juba üle miljoni õppuri.
Kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmed leiavad, et seetõttu tuleb tegeleda liikuvuse kvaliteedihartaga, et liikuvuse kvaliteeti parendada.
Hartas sisalduvad juhtnöörid puudutavad muuhulgas teavitamist ja juhendamist, õppeplaane, logistilist abi ning keelelisi aspekte.
Saadikud märgivad, et liikuvust käsitlev kvaliteediharta peaks arvestama ka puuetega inimeste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade erivajadusi.
Christa PRETS i (PSE, AT) raportis tervitatakse Euroopa Komisjoni ettepanekut hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta.
Liikuvuse kvaliteediharta eesmärk on parendada liikuvuse kvaliteeti ning see sisaldab kümmet juhtnööri, mis hõlmavad ettevalmistusi teise riiki õppima minekuks, seal õppimise perioodi ning naasmist.
Juhtnöörid on põhiliselt suunatud liikuvuse eest vastutavatele saatvatele ja vastuvõtvatele organisatsioonidele ning harta on üldine selles mõttes, et hõlmab kõikvõimalikku laadi haridus- ja koolitusalast liikuvust.
Komisjoniliikmed kiitsid heaks muudatusettepanekud, milles nõutakse puuetega inimeste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade erivajadustega arvestamist.
Lisaks soovivad saadikud, et enne välismaale õppima asumist koostataks õppeplaan ning nad rõhutavad, et vajalik on ka osalejate üldine ettevalmistus, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata keelelisele ettevalmistusele.
Komisjoniliikmed leiavad samuti, et liikuvuse edendamiseks peaks laenusid ja/või riiklikke stipendiume olema võimalik taotlejate vastuvõtjariiki üle kanda.
Christa PRETS (PSE, AT)
Dokument: A6-0255/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 25.09.2006 C. Pretsi raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0255 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Haridus
Põhipädevused elukestvas õppes ja koolituses
2006-09-21 - 08:51
Kultuuri- ja hariduskomisjon leiab Helga TRÜPELi (Verts/ALE, DE) raportis, et kuigi elukestva õppe idee levib tasapisi, on liiga vähe täiskasvanuid seotud õpingutega.
Komisjon peaks saadikute arvates oma ettepanekutes tähelepanu pöörama eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele isikutele, nagu väheste põhioskustega inimesed, kooli pooleli jätnud, pikaajalised töötud, vanemaealised, sisserändajad ja puudega inimesed.
Komisjoniliikmed leiavad, et on vaja luua üleeuroopalised suunised, milles määratletakse kaheksa põhipädevust, mis peaksid olema igal eurooplasel, et ta saaks kohaneda areneva tööturuga:
1. emakeeleoskus;
2. võõrkeeleoskus;
3. matemaatikapädevus ja teadmised teaduse ja tehnoloogia alustest;
4. infotehnoloogiline pädevus;
5. õppimisoskus;
6. interpersonaalne, kultuuridevaheline ja sotsiaalne pädevus ning kodanikupädevus;
7. ettevõtlikkus;
8. kultuuripädevus.
Kodanikupädevus põhineb seejuures teadmistel demokraatia, õigluse, võrdsuse, kodakondsuse ja kodanikuõiguste kohta, mis hõlmab ka teadmisi selle kohta, kuidas neid mõisteid väljendatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja rahvusvahelistes deklaratsioonides ning kohaldatakse mitmesugustes institutsioonides piirkondlikul, riiklikul, üleeuroopalisel ja rahvusvahelisel tasandil.
Komisjoniliikmed leidsid, et oluline on teada ka peamisi sündmusi, suundumusi ja muutuste põhjusi oma riigi, Euroopa ja maailma ajaloos ning olevikus – eelkõige mõista Euroopa mitmekesisust – ning sotsiaalsete ja poliitiliste liikumiste eesmärke, väärtusi ja poliitikat.
Helga TRÜPEL (Verts/ALE, DE)
Dokument: A6-0262/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 25.09.2006 H. Trüpeli raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0262 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Haridus
Euroopa mõõde õppekavades
2006-09-21 - 08:51
Kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmed leiavad, et Euroopa mõõtme edendamiseks koolides tuleks õppekavadesse viia sisse vähemalt kahe võõrkeele õpetamine juba alates nooremast koolieast.
See on osa plaanist valmistada õpilased ette rolliks Euroopa Liidu kodaniku ja liikmena.
Lisaks sellele peaksid koolilõpetajad tundma Euroopa ühist ajalugu ning kultuuripärandit.
Christopher BEAZLEY (EPP-ED, UK) omaalgatuslikus raportis märgitakse, et kõik haridussüsteemid peavad tagama, et nende õpilased on keskastme õppe lõppedes omandanud vastavate haridusasutuste poolt määratletud vajalikud teadmised ja pädevuse, et valmistada neid ette rolliks Euroopa Liidu kodaniku ja liikmena.
Seejuures peab kooliõpilastel olema juurdepääs teabele ELi, tema institutsioonide, meetodite, praktika ja algatuste kohta.
Samuti peavad nad tundma Euroopa ühist ajalugu ja kultuuripärandit ning olema teadlikud Euroopas praegu toimuvatest sündmustest.
Lisaks sellele tuleb arendada kooliõpilaste keeleoskust.
Komisjoniliikmed leiavad, et liikmesriigid peaksid edendama mitmekeelsust, õpetades rohkem erinevaid keeli kui praegu.
Samuti tuleks õppekavadesse sisse viia vähemalt kahe võõrkeele õpetamine juba alates nooremast koolieast.
Saadikud märgivad, et inglise keelt emakeelena rääkivatel isikutel on raskusi piisava huvi ja motivatsiooni säilitamisega teiste Euroopa keelte õppimisel ning et seetõttu on naaberrahvaste keelte õppimine eriti oluline.
Komisjoniliikmed toetavad ka parimate kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel seoses keeleõppe ja Euroopa mõõtme kasutamisega hariduses.
Õpetajate koolituskursused peaksid nende arvates jagama praktikantidele vajalikke teadmisi Euroopaga seotud teemade kohta, et julgustada neid kasutama euroopalikku lähenemist rahvusliku ja kohaliku teadlikkuse õpetamisel.
Raportis rõhutatakse, et Euroopa mõõde täiendab, kuid ei asenda ega tõrju kõrvale rahvuslikku sisu.
Christopher J.P. BEAZLEY (EPP-ED, UK)
Dokument: A6-0267/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 25.09.2006 C. J.P. Beazley raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0267 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Inimõigused
2006. aasta Sahharovi auhinna kandidaadid
2006-09-21 - 08:51
Esmaspäeva õhtul valivad välisasjade komisjon ning arengukomisjon kümne kandidaadi hulgast välja 2006. aasta Sahharovi auhinna kolm finalisti.
Seejärel valib esimeeste konverents 13. oktoobril välja võitja.
Auhind antakse laureaadile üle 13. detsembril Strasbourgis.
Sahharovi auhinna kandidaatideks on sel aastal esitatud:
Ingrid Betancourt;
Kolumbia: röövitud pantvangide eest võitlejad;
Professor Muthgard Hinkelmann-Toewe'i projekt Fulda-Mosocho;
Vladimir Kozlov;
Piiskop Erwin Kräutler;
Somaly Mam;
Aleksandr Milinkevitš;
Ghassan Tueni;
Mesin Wolde-Mariam;
Naised Mustas – Belgrad.
Sahharovi mõttevabaduse auhind 2006 2006. aasta Sahharovi auhinna kandidaadid
ET
1
LINK
/meetdocs/2004_2009/documents/cm/629/629789/629789et.pdf
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060913STO10589 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
Ühendatud arutelu - vabadus, turvalisus ja õigus/sisseränne
2006-09-21 - 08:51
Kolmapäeval toimub ühendatud arutelu vabaduse, turvalisuse ja õiguse ala ning sisserände küsimustes.
Nõukogule esitatakse suuline küsimus.
Lisaks teevad nõukogu ja komisjon teemakohase avalduse.
Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon esitab nõukogule järgmise suulise küsimuse:
Seitse aastat pärast Amsterdami lepingu jõustumist ja kuus aastat pärast põhiõiguste harta deklaratsiooni tundub endastmõistetav, et need dokumendid peavad saama strateegia keskmeks, millega Euroopa Liit muudetakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevaks alaks (ELi lepingu artikkel 2).
Kas nõukogu ei pea vajalikuks Haagi programmi ajakohastamisel garanteerida, et põhimõtted, mida nõukogu ise hartas väljendas tagataks asjakohaselt ja tõhusalt, muutes seose nimetatud põhimõtete ja iga konkreetse eesmärgi vahel selgemaks?
Seetõttu palub Euroopa Parlament nõukogul võtta vajalikud meetmed, eelkõige selleks, et:
tagada, et Põhiõiguste Ameti pädevus ei piirduks esimese sambaga, vaid hõlmaks ka kolmanda samba küsimusi (õigusalane ja politseikoostöö);
muuta määrust (EÜ) nr 1049/2001(1), et võtta arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta;
võtta võimalikult kiiresti vastu raamotsus andmete kaitsmise kohta kolmandas sambas, täites seega Ühendkuningriigi eesistumise ajal võetud kohustust võtta vastu raamotsus koos andmete säilitamist käsitleva direktiiviga;
tegema sobivaid algatusi lahendamaks liikmesriikide vahelise vähese usalduse küsimus ning võtta viivitamatult vastu raamotsus protsessiõiguse ja Euroopa tõendite kogumise määruse kohta ning otsus rassismi ja ksenofoobiaga võitlemise kohta;
tagada alates järgmisest aastast kontrolli kaotamine vanade ja uute liikmesriikide piiridel, et kindlustada kõikidele Euroopa Liidu kodanikele vaba liikumise õigus.
Kuna põhiõiguste kaitsmise poliitika ei ole usutav ilma kohtusse pöördumise võimaluseta, tegi komisjon ettepaneku kõrvaldada piirangud riiklikele kohtunikele juurdepääsu osas Euroopa Kohtusse (EÜ asutamislepingu artikkel 68).
Kas nõukogu ei arva, et komisjoni ja Euroopa Parlamendi esitatud ettepanekuid tuleks viivitamatult järgida ning koos Euroopa Kohtuga hinnata, mis meetmeid tuleb veel võtta, et Haagi protsessi lõpuks lühendada eelkõige põhiõigusi käsitlevate kaebuste menetlemise aega vähemalt poole võrra?
Kas nõukogu on valmis võtma üle Euroopa Kohtu pädevuse seoses sisepiiride ületamisega (EÜ asutamislepingu artikli 68 lõige 2)?
Alates Tamperest ja eelkõige pärast 11. septembri rünnakuid on Euroopa Ülemkogu pidanud tegelema lõhega oma kinnitatud strateegiate, nende rakendamise ja kodanikele suuremat turvalisust tagavate põhiõiguste ning kodanikuvabaduste puuduliku edendamise vahel.
Komisjon ja Euroopa Parlament teevad ettepaneku võtta kasutusele ELi lepingu artiklis 42 ja EÜ asutamislepingu artiklis 67 sätestatud üleminekuklausel.
Kas nõukogu kavatseb ettepanekut järgida?
Kas nõukogu tagab võetud meetmete täieliku ülevõtmise ja rakendamise liikmesriikides?
Kas nõukogu räägib Euroopa Parlamendiga läbi Europoli kaasamise osas ELi asutamislepingutesse, kuna teatud liikmesriikide vastuseisu tõttu Europoli konventsiooni protokolle heaks kiita ei ole ükski neist jõustunud?
Kas nõukogu võtab osa avatud arutelust Prümi lepingu mõju üle ja kas ta algatab ettevalmistustöid selle laiendatud koostööna ELi raamistikku integreerimiseks?
Kas nõukogu kavatseb edasi liikuda sisserände ja varjupaigapoliitika valdkonnas ning eelkõige läbirääkimiste osas Euroopa Parlamendiga eesmärgiga võtta vastu direktiiv ebaseaduslikult ELis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise kohta, et kehtestada ELi tasandil ühised standardid ja luua Euroopa Tagasisaatmisfondi jaoks nõuetekohane õiguslik alus?
Kas nõukogu tegeleb samal ajal ka ühise seadusliku sisserände poliitika rakendamisega?
Kas nõukogu kinnitab, et põhiõigused tagatakse nõuetekohaselt terrorismivastase võitluse kontekstis, eelkõige selle suhetes kolmandate riikidega ning et ühenduse õigustiku kaalu inimõiguste osas ei vähendata?
Suuline küsimus
Jean-Marie CAVADA (ALDE, FR)
Dokument: O-0086/2006
Arutelu: 2709.2006
Nõukogu ja komisjoni avaldused - ühine sisserände poliitika Suuline küsimus
-//EP//TEXT OQ O-2006-0086 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Ühendatud arutelu - Välisõhu kvaliteet
2006-09-21 - 08:51
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni liikmed soovivad kehtestada õhu kvaliteedile kõrgemad nõudmised.
Samas toetavad nad ka suuremat paindlikkust, andmaks liikmesriikidele vajaduse korral lisaaega õhu kvaliteedi parandamiseks.
Erilist muret tunnevad komisjoniliikmed tahkete peenosakeste PM2,5 pärast, sest need mõjuvad inimeste tervisele eriti halvasti.
Holger KRAHMER i (ALDE, DE) raport puudutab välisõhu kvaliteedi direktiivi ning raportöör leiab, et õhu kvaliteedi tagamiseks on vaja kehtestada kõrgemad eesmärgid, kui komisjon ette pani, eriti mis puudutab tahkeid peenosakesi (PM2,5 - osakese läbimõõt on kuni 2,5 miljondikku meetrit).
Samas toetatakse ka suuremat paindlikkust ning märgitakse, et eriti raskete tingimustega piirkondade jaoks peaks olema võimalik pikendada viie aasta võrra ajavahemikku, mille jooksul tuleb saavutada vastavus õhu kvaliteedi piir- ja sihtväärtustega.
Seda siiski ainult tingimusel, et nendes piirkondades ja linnastutes esineb vastavuse saavutamisel probleeme vaatamata asjakohaste reostustõrjemeetmete rakendamisele.
Kui teatavale piirkonnale või linnastule antakse ajapikendust, siis peab sellega kaasnema põhjalik plaan, milles kirjeldatakse, kuidas kavatsetakse tagada vastavus pikendatud ajavahemiku jooksul.
Lisaks sellele võib PM2,5 ning PM10 (osakese läbimõõt kuni 10 miljondikku meetrit) puhul anda teatud tingimustel veel 5 aastat ajapikendust.
Tehnilised andmed
Keskkonnakomisjon soovib suurimate osakeste ehk PM10 laeks alates 2010. aastast kehtestada keskmiselt 30 µg/m3 aastas; komisjoni ettepanek oli 40 µg/m3.
Igapäevase lubatud kõikumise osas on saadikud aga leebemad kui komisjon - saadikud lubaksid teatud tingimustel (nt piiriülene saastelevik) maksimaalse päevase normi (50 µg/m3) ületamist kuni 55 päeval aastas, komisjon oma ettepanekus vaid 35 päeval aastas.
Tahkete peenosakeste kohta märgivad saadikud, et need avaldavad inimeste tervisele olulist negatiivset mõju, ent samas ei ole veel kindlaks määratud piiri, millest allpool PM2,5-osakesed inimeste tervisele ohtu ei kujuta.
Seetõttu leiavad saadikud, et kuna olemasolevad andmed PM2,5 kohta ei ole veel piirväärtuse kehtestamiseks piisavad, tuleks esialgu kehtestada vähem siduv sihtväärtus, mis oleks aastas keskmiselt 20 µg/m3 (komisjon pakkus piirväärtustena 25 µg/m3).
Direktiivi ülevaatamisel 2015. aastal soovivad saadikud kehtestada 20 µg/m3 piirväärtuseks.
Raportis soovitakse ka, et kokkupuute vähendamise 20%-line sihtmärk oleks Euroopa Liidus saavutatud keskmine tase ning et tegelik sihtmärk erineks liikmesriigiti, olenevalt nende kontsentratsioonitasemest.
Veel öeldakse, et komisjon peab PM2,5 ja PM10- osakestega seotud sätted viie aasta jooksul alates direktiivi jõustumisest läbi vaatama, arvestades uusimaid teaduslikult põhjendatud teadmisi.
Liikmesriigid peavad direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid jõustama 12 kuu jooksul pärast direktiivi jõustumist.
Tegemist on esimese ühenduse õigusaktiga, mis reguleerib PM2,5 kontsentratsiooni; PM10 kohta on juba varasemaid õigusakte.
Dorette CORBEY (PSE, NL) omaalgatuslik raport puudutab õhusaaste temaatilist strateegiat.
Raportis nõutakse ambitsioonikamaid vähendamise eesmärke PM2,5, lenduvate orgaaniliste ühendite (VOC) ja lämmastikoksiidide (NOx) osas.
Raportöör soovib samuti, et keskendutaks reostusallikatele, sealhulgas laevandus- ning põllumajandussektorile.
Lisaks tahab raportöör, et kehtestatavad piirväärtused oleksid rangemad, samas on ta valmis liikmesriikidele andma rohkem aega nõudmiste täitmiseks, juhul kui kõik vastavad jõupingutused on tehtud, ent nõudmisi ei suudeta täita.
Euroopa Komisjoni ettepaneku eesmärgiks on 2020. aastaks vähendada aastaga õhusaastest tingitud enneaegsete surmade arvu võrreldes 2000. aastaga 40% võrra.
Hinnanguliselt põhjustab õhusaaste ELis igal aastal 360 tuhande inimese enneaegse surma ning lühendab keskmist eluiga keskmiselt kaheksa kuud inimese kohta.
Kõige kahjulikumad on seejuures tahked peenosakesed ja troposfääriosoon.
Välisõhu kvaliteet ja Euroopa õhu puhtamaks muutmine
Holger KRAHMER (ALDE, DE)
Dokument: A6-0234/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 25.09.2006
Õhusaastet käsitlev temaatiline strateegia
Dorette CORBEY (PSE, NL)
Dokument: A6-0235/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport Arutelu: 25.09.2006 H. Krameri raport D. Corbey raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0234 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0235 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Linnakeskkonda käsitlev temaatiline strateegia
2006-09-21 - 08:51
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon leiab, et kuigi komisjoni teatis linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta on tervitatav, ei piisa sellest kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis püstitatud eesmärkide saavutamiseks, sest komisjon ei pakkunud välja õiguslikult siduvaid meetmeid ega tähtaegu.
Saadikud rõhutavad, et säästev linnahaldamiskava ja säästev linnatranspordikava peaksid ühenduse õigusega olema nõutavad iga rohkem kui 100 000 elanikuga linnastu puhul.
Umbes 80% Euroopa elanikkonnast elab linnades, kuid nende vajadusi ja huve ei arvestata Euroopa Liidu fondides, projektides, algatustes ja strateegiates alati piisaval määral.
Linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia eesmärk on anda panus Euroopa linnade üldisesse keskkonnahoidlikkusse, vähendades bürokraatiat ja tõhustades keskkonnapoliitika rakendamist ning julgustades kohalikul tasandil pikaajalist keskkonnaplaneerimist.
Kuigi keskkonnakomisjoniliikmed tervitavad Gyula HEGYI (PSE, HU) raportis komisjoni teatist linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta, arvavad nad, et see ei ole piisav kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi täitmiseks.
Komisjoniliikmed on rahulolematud, et vastupidiselt kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kavatsustele ei ole komisjon välja pakkunud õiguslikult siduvaid meetmeid ega tähtaegu kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis püstitatud eesmärkide saavutamiseks.
Saadikud rõhutavad, et säästev linnahaldamiskava ja säästev linnatranspordikava peaksid olema ühenduse õigusega nõutavad iga rohkem kui 100 000 elanikuga linnastu puhul, nagu komisjoni teatises KOM(2004)0060 ka soovitati.
Selline seadus peaks nende arvates sisaldama selgeid tähtaegu ja siduvaid, kohalikul ja Euroopa tasandil püstitatud eesmärke, kuna vabatahtlikud meetmed ei ole varem tulemuslikuks osutunud.
Komisjoni suunised peaksid seejuures hõlmama põhilisi ühisnäitajaid vastavalt kehtiva ELi keskkonnapoliitika kohustustele ja eesmärkidele (nt õhu-, müra-, veekogude ja jäätmete direktiivid ning energiatõhusus ja kliimapoliitika), et võimaldada võrdlusi ja võrdlusuuringuid Euroopa linnade vahel.
Komisjoniliikmed leiavad, et säästvas linnahaldamiskavas tuleks muuhulgas arvestada jäätmekavaga, mürakaartide ja mürategevuskavaga, kohaliku õhusaastekava või -programmiga ning kohaliku keskkonnakava ja -programmiga.
Saadikud annavad ka soovitusi säästva linnahaldamiskava koostamise kohta: esiteks tuleks koguda asjakohaseid andmeid alates rahvastikukasvu prognoosidest kuni keskkonnaga seotud terviseprobleemideni.
Teiseks tuleb seada eesmärgid olukorra parandamiseks ning tuleb säästvusega arvestada kõigis linnapoliitika valdkondades.
Samuti tuleb jälgida, et säästev linnahaldamiskava oleks kooskõlas säästva linnatranspordikavaga.
Kolmandaks tuleb paika panna praktilised meetmed ja tegevus, mis on vajalikud osutatud eesmärkide saavutamiseks.
Saadikud soovitavad näiteks puude istutamist tänavate äärde ja suuremate alade määramist haljasaladeks, taimejääkide kompostimise propageerimist vastukaaluks põletamisele, et vältida kohalikku saastet, ning nad väljendavad veendumust, et mustuse, prahi, graffiti ja loomade väljaheidete vältimisele ja kõrvaldamisele ning kodudes ja sõidukites asuvatest muusikaseadmetest tuleva ülemäärase müra vältimisele tuleb pöörata rohkem tähelepanu.
Komisjoniliikmed märgivad, et linnakeskkonna puhtuse suurendamisel on võtmeteguriks keskkonnasõbralike transpordiviiside ja tehnoloogiate kasutamine.
Säästev linnatranspordikava peaks komisjoniliikmete arvates sisaldama vahendeid, mille abil kohalikud ametiasutused kavatsevad:
toetada mittemotoriseeritud transpordiviise, nagu jalgrattasõit ja käimine, ehitades ulatuslikud jalgrattateede võrgustikud ja rajades jalakäijatele ohutud tänavad ning ristmikud;
edendada ühistransporti ja ühistranspordi infrastruktuuri arendamist ning levitada teavet olemasolevate heade eeskujude kohta, nagu näiteks ühitatud hinna- ja piletisüsteemide juurutamine ning pargi-ja-sõida süsteemide loomine;
võidelda suureneva autokasutuse vastu parkimispiirangute ja ummikumaksude abil.
Raportis tehakse ettepanek suurendada ajavahemikul 2002–2012 sõitjakilomeetrites mõõdetuna vähemalt 5% võrra säästvate transpordiviiside, nagu ühistranspordi ja jalgrattasõidu osakaalu võrreldes eratranspordi/autodega.
Linnatranspordiga seonduv peaks komisjoniliikmete arvates olema energiatõhususega tegelevate kohalike asutuste tegevusalas.
Samuti viitavad nad vajadusele soodustada ühistranspordi laialdasemat kasutamist linnapiirkondades, kusjuures arvestada tuleb nii ruumilise planeerimise nõudeid (vanalinna piirkond, äärelinn, ühendus lennujaama, bussi- või raudteejaamaga ning tööstus- ja kaubanduspiirkondadega) kui ka ühiskondlikke vajadusi ja demograafilisi muudatusi (vanemad inimesed, puuetega inimesed jne).
Lisaks tuletatakse liikmesriikidele meelde nende kohustust arvestada linnade kujundamisel kõige haavatavamate liiklejatega, et vähendada surmaga lõppevaid liiklusõnnetusi 2010. aastaks 50% võrra, nagu on sätestatud Euroopa transpordipoliitika valges raamatus.
Eesmärgi saavutamiseks soovitavad saadikud näiteks piirkiiruse vähendamist või autovabade alade loomist kesklinnades või elamurajoonides.
Gyula HEGYI (PSE, HU)
Dokument: A6-0233/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 25.09.2006 G. Hegyi raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0233 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
Laienemine
Komisjoni teatis - Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine
2006-09-21 - 08:51
Euroopa Komisjon teeb avalduse Bulgaaria ja Rumeenia liitumise kohta.
Komisjon peaks tegema soovituse selle osas, kas need riigid liituvad 2007. või 2008. aastal.
Arutelu: 26.09.2006
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
Laienemine
Türgi edusammud ühinemise suunas
2006-09-21 - 08:51
Välisasjade komisjonis vastu võetud raportis avaldavad komisjoniliikmed kahetsust Türgi reformiprotsessi aeglustumise pärast viimase aasta jooksul.
Saadikud rõhutavad, et kui Türgi tahab liituda, peab ta reforme jõulisemalt läbi viima.
Raportöör Camiel EURLINGS (EPP-ED, NL) tervitab küll Türgi ja Euroopa Liidu vaheliste ühinemisläbirääkimiste aktiivse faasi alustamist, ent " avaldab siiski kahetsust reformiprotsessi aeglustumise pärast viimase aasta jooksul. "
Raportis viidatakse püsivatele puudustele või ebapiisavale edule eelkõige sõnavabaduse, usuliste ja vähemuste õiguste, tsiviilühiskonna ja sõjaväe vaheliste suhete, õiguskaitse, naiste õiguste, ametiühinguõiguste ja kultuuriliste õiguste valdkonnas ning kohtumääruste kiire ja nõuetekohase jõustamise puhul riigiasutustes.
Raportöör nõuab seetõttu tungivalt, et Türgi hoogustaks reformiprotsessi.
Komisjoniliikmed loodavad, et Türgi parlament annab seadusandlike reformide üheksandat paketti muutes reformidele uue hoo sisse.
Raportööri arvates on oluline, et:
kohtunike tegevust ja sõltumatust tugevdatakse sobivate meetmete abil, mis lisatakse vaidluste lahendamise seadusesse, haldusmenetluse seadusesse ja halduskohtumenetluse seadusesse;
sihtasutuste seadus kõrvaldab kõik usulisi vähemusi puudutavad iseseisva õigusvõime, vaimulikkonna väljaõppe, töölubade, koolide ja siseadministratsiooni suhtes kehtivad kitsendused, käsitleb nõuetekohaselt konfiskeeritud vara küsimust ja riigi suhtes kohtumenetluste algatamist seoses kahjutasunõuetega suutmatuse eest kohtumäärusi täitmisele pöörata, ning võimaldab täielikku ühinemisvabadust, toetades seega pluralistliku, sõltumatu ja enesekindla kodanikuühiskonna põhimõtet;
erakondade rahastamise seadus toob kaasa tegeliku läbipaistvuse suurenemise ja lõpetab korruptsiooni;
kõik sõjaväekohtutele allesjäänud volitused mõista kohut tsiviilelanike üle kaotatakse tõhusalt.
Piinamine ja naiste õigused
Saadikud tunnustavad õigusaktide paranemist, mis tuleneb Türgi valitsuse jõupingutustest alates 2002. aastast seoses nulltolerantsi poliitikaga piinamise suhtes.
Samas rõhutavad nad vajadust tõhusamate rakendusmeetmete järele, sest õiguskaitseametnike poolt toimepandud piinamise ja väärkohtlemise juhtudest teatamise arv on eelkõige riigi kaguosas suurenenud.
Raportöör märgib, et uue kriminaalseadustiku jõustumise näol on tehtud teatavaid edusamme naiste õiguste osas, ent et naiste õiguste eiramine Türgis on jätkuvalt tõsine probleem.
Ta rõhutab, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et kaotada diskrimineerivad tavad ja naistevastane vägivald.
Ka aukuritegude vastu võitlemisel on raporti andmetel tehtud teatud edusamme, kuna karistust on karmistatud.
Samas avaldatakse raportis muret Kagu-Türgi naiste väidetavate enesetappude kiire kasvu pärast.
Inimõigused ja vähemuste kaitse
Saadikud on mures 2005. aasta jooksul tööstusriikidest varjupaika taotlenud Türgi päritolu inimeste arvu pärast.
Raportööri arvates näitab see Türgi puudulikku tegevust kas oma piiride valvamisel või õiguse, sallivuse ja inimõiguste kaitse tagamise valdkonnas.
Sellest hoolimata tunnustatakse raportis ajavahemikul 2001–2005 tehtud edusamme Türgi päritolu varjupaigataotlejate arvu vähendamisel 65% võrra, nii et 2005. aastal oli see veidi üle 10 000.
Samuti kordavad komisjoniliikmed eelmistes resolutsioonides väljendatud üleskutset Türgi ametivõimudele täita usuvabadusega seotud kohustusi ja võtta konkreetseid meetmeid, et kõrvaldada usuliste vähemuste teelt takistused eelkõige nende õigusliku seisundi, vaimulikkonna väljaõppe ja omandiõiguste osas.
Samas tervitatakse kurdikeelse ringhäälingu avamist ning märgitakse, et seda võib pidada tähtsaks sammuks tingimusel, et sellele järgneb kõigi piirangute ja kitsenduste täiendav tühistamine, sealhulgas kurdi kogukondade koostatud ja neile mõeldud erisaadete puhul, mis võimaldaks kurdidel vabalt kasutada oma kultuurilisi ja haridusalaseid õigusi.
Saadikud mõistavad samuti hukka selle, et Kurdistani Töölispartei on taaselustanud terroristliku vägivalla ning nad rõhutavad, et mitte kunagi ei saa õigustada vägivalda, mida mõni konfliktiosaline on riigi eri osades Türgi kodanike vastu kasutanud.
Armeenia küsimus
Raportis kutsutakse Türgit uuesti üles tunnistama Armeenia genotsiidi, nagu nõuti Euroopa Parlamendi eelmistes resolutsioonides ning saadikud märgivad, et nad peavad selle tunnistamist Euroopa Liiduga ühinemise eelduseks.
Raportis rõhutatakse, et kuigi Armeenia genotsiidi tunnistamine ei kuulu ametlikult Kopenhaageni kriteeriumide hulka, on ELi liikmeks pürgiva riigi jaoks hädavajalik oma minevikuga leppida ja seda tunnistada.
Seetõttu kutsutakse Türgi ametivõime üles lihtsustama Armeenia genotsiidi küsimusega tegelevate teadlaste, haritlaste ja õppejõudude tööd, tagades nendele juurdepääsu ajalooarhiividele ning varustades neid kõigi asjakohaste dokumentidega.
Küpros
Raportöör väljendab pettumust selle üle, et hoolimata lepingulistest kohustustest säilitab Türgi piiranguid Küprose lipu all sõitvate laevade ja Küprose Vabariigi sadamatest väljuvate laevade suhtes, samuti Küprose lennukite suhtes.
Komisjoniliikmed tuletavad Türgile meelde, et sellise tavaga rikub ta assotsiatsioonilepingut ja sellega seotud tolliliitu ja lisaprotokolli.
Saadikud ütlevad, et kõigi liikmesriikide, sealhulgas Küprose Vabariigi tunnustamine on ühinemisprotsessi vajalik koostisosa ning nad nõuavad, et Türgi võtaks konkreetseid meetmeid, et niipea kui võimalik normaliseerida kahepoolsed suhted kõigi ELi liikmesriikide, sealhulgas Küprose Vabariigiga.
Raportis leitakse, et Türgi sõdurite väljaviimine võib sisuliste läbirääkimiste taastamise võimalikuks muuta, ning palutakse lähtuvalt asjakohastest ÜRO resolutsioonidest Türgi väed konkreetse ajakava alusel peatselt välja viia.
Läbirääkimiste võimalik peatamine
Raportis tuletatakse Türgile meelde, et nõukogu otsuse kohaselt peab komisjon 2006. aastal teatama, kas Türgi rakendab täielikult Ankara protokolli, ja et edu puudumine selles vallas mõjutab tõsiselt läbirääkimiste protsessi ning võib isegi põhjustada selle seiskumise.
Saadikud märgivad, et demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste, õigusriigi ning rahvusvahelise õiguse põhimõtete tõsise ja püsiva rikkumise puhul võiks komisjon soovitada nõukogul läbirääkimised peatada, mispuhul nõukogu teeks otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.
Vastuvõtuvõime
Samuti viitavad komisjoniliikmed sellele, et ELi suutelisus Türgi vastu võtta, säilitades samal ajal integratsiooni tempo, on olulise tähtsusega nii ELi kui ka Türgi üldistes huvides.
Sellega seoses ootavad nad aruannet, mille Euroopa Komisjon peab esitama liidu vastuvõtuvõime kohta enne 2006. aasta detsembris toimuvat Euroopa Ülemkogu kohtumist.
Saadikud rõhutavad veel kord, et läbirääkimiste käivitamine on pikaajalise protsessi algus, mis on olemuselt avatud ega vii a priori ja automaatselt ühinemiseni, ning et kuigi läbirääkimiste eesmärk on Türgi saamine ELi liikmeks, sõltub selle täitmine mõlema poole jõupingutustest.
Camiel EURLINGS (EPP-ED, NL)
Dokument: A6-0269/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 26.09.2006 C. Eurlingsi raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0269 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
Majandus ja rahandus
Saadikud soovivad üldhuviteenuste osas õiguskindlust
2006-09-21 - 08:51
Majandus- ja rahanduskomisjon võttis vastusena komisjoni üldhuviteenuste valgele raamatule vastu omaalgatusliku raporti, milles märgitakse, et üldhuviteenuste osas on vaja rohkem õiguskindlust.
Samas hoiatatakse liigselt piirava määratluse eest, sest liikmesriikidele peab jääma vabadus ise otsustada, mis on üldhuviteenused.
Komisjoniliikmed kardavad, et Euroopa Kohtu otsused ning komisjoni senised suunised ei paku avalike teenuste pakkujatele piisavat õiguskindlust selles osas, millisel määral ELi konkurentsi- ja siseturueeskirjad erinevaid sektoreid hõlmavad.
Seetõttu palutakse Bernhard RAPKAY (PSE, DE) raportis komisjonil esitada juriidiline selgitus, juhised ja põhimõtted siseturu- ja konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta eelkõige üldhuviteenuste ning üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas.
Samuti palutakse komisjonil selgitada erinevust üldhuviteenuste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste vahel.
Saadikud märgivad siiski, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja üldhuviteenuste täpne määratlus satuks vastuollu liikmesriikide vabadusega määratleda oma üldhuviteenused.
Saadikud leiavad ka, et üldhuviteenuste laiad valdkonnad ei tohi üldhuviteenuste määratlemise käigus siseturu- ja konkurentsieeskirjade kohaldamisalast välja jääda.
Komisjoniliikmed viitavad sektorispetsiifiliste eeskirjade edule ja soovitavad laiendada sektoripõhist lähenemist teistele sektoritele.
Eraldi palutakse komisjonil esitada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste valdkonna direktiiv.
Saadikud paluvad komisjonil samuti esitada Euroopa Parlamendile senise liberaliseerimise mõju laiaulatusliku analüüsi, eriti selle mõju kohta asjaomaste tarbijate ja töötajate olukorrale.
Raportis rõhutatakse, et pädev asutus peab otsustama, kas osutada üldhuviteenust otse oma osakonna kaudu või usaldada selle osutamine välistele tulunduslikele või mittetulunduslikele teenusepakkujatele, kelle üle on tal sama kontroll nagu oma osakondade üle.
Saadikud leiavad ka, et kohalikud asutused peaksid teatud tingimustel saama määrata teenindusülesandeid otse omavalitsustevahelistele ettevõtetele või sarnastele ühisettevõtlusvormidele, ilma et nad peaksid avalikku pakkumist välja kuulutama.
Komisjoniliikmed märgivad, et läbipaistvuse ja tarbijakaitse huvides on riikliku ja kohaliku tasandi eeskirju vaja järgmistes küsimustes:
juurdepääs teenuste osutamiseks vajalikele olemasolevatele võrkudele;
hinna- ja/või tariifitingimuste kehtestamine teenuse osutamiseks;
konkurentsi ja võimalusel uutele ettevõtjatele võimaluste tagamine;
sätted vaidluste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel teenuse osutaja ja kasutaja vahel, piiramata sealjuures õiguskaitsevahendite kasutamise võimalust;
konkurentsi valdkonnas pädevate asutustega konsulteerimine ja vajadusel neile iga sellise üksikasja edastamine, mis võib viidata riiklike ja EÜ asutamislepingus sisalduvate konkurentsieeskirjade rikkumisele.
Lõpetuseks palutakse komisjonil esitada sobivad õigusaktide ettepanekud eelnimetatud probleemide lahendamiseks.
Bernhard RAPKAY (PSE, DE)
Dokument: A6-0275/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 26.09.2006 B. Rapkay raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0275 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
Sotsiaalpoliitika
Programm PROGRESS (Tööhõive ja sotsiaalne solidaarsus)
2006-09-21 - 08:51
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon kiitis Karin JÖNSi (PSE, DE) raportis heaks nõukogu ühise seisukoha ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi PROGRESS kohta.
Programm rakendub seega plaanipäraselt 1. jaanuaril 2007.
Institutsioonidevahelise kokkuleppega kinnitati ajavahemikuks 2007-2013 programmi mahuks 743,25 miljonit eurot.
PROGRESS on ühenduse uus tööhõive ja sotsiaalse sidususe programm, mis asendab erinevaid varasemaid programme mittediskrimineerimise, soolise võrdõiguslikkuse, tööhõive suurendamise ja sotsiaalse tõrjutuse valdkonnas ning see loodi perioodiks 2007-2013.
Programmil on viis alajaotust: tööhõive; sotsiaalne kaitse ja kaasamine; töötingimused; mittediskrimineerimine ja mitmekesisus; sooline võrdõiguslikkus.
Karin JÖNS (PSE, DE)
Dokument: A6- /2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 26.09.2006
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
Teadusuuringud ja innovatsioon
Nanoteadused ja nanotehnoloogia
2006-09-21 - 08:51
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon tervitab vastuvõetud raportis komisjoni teatist „Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009".
Komisjoniliikmed rõhutavad siiski, et investeeringuid tuleb suurendada ning et vaja on paremat koordineerimist liikmesriikide ja ühenduse tasandil.
Samuti märgitakse, et avalikkust on vaja paremini informeerida nanotehnoloogiaga seotud riskidest ning kasudest.
Miloslav RANSDORF i (GUE/NGL, CZ) raportis tervitatavad saadikud komisjoni tegevuskava ning toetavad eesmärke ja algatusi, mis teatises on sätestatud.
Samas rõhutab raportöör asjaolu, et avaliku sektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse on vaja hüppeliselt suurendada.
Eriti juhitakse tähelepanu nanomeditsiinile kui läbimurdetehnoloogiaid (nt molekulaarkuvamine ja -diagnostika) hõlmavale paljutõotavale interdistsiplinaarsele valdkonnale, mis võib tuua muljetavaldavat kasu mitmete haiguste, nt vähi, südame-veresoonkonna probleemide, diabeedi ja Alzheimeri ja Parkinsoni tõve varajaseks diagnoosimiseks ning tõhusaks raviks.
Komisjoniliikmed on veendunud, et mitut valdkonda hõlmavad nanoteadused ja nanotehnoloogia tuleks sobitada kokku vesinikenergia arendamisega, sh uute ja tõhusate vahendite väljatöötamine vesinikelementide ja suure kasuteguriga kütuseelementide salvestamiseks.
Samuti peaks nanotehnoloogiat kasutama praegusest palju suurema võimsusega infokandetehnoloogia jaoks.
Liikmesriikidel palutakse samuti välja arendada strateegiad, mis parendaksid teadmiste edasiandmist ning aitaksid kaasa oskuste puudumise kõrvaldamisele, asetades suuremat rõhku loodusteaduste õpetamisele ning meelitades üliõpilasi õppima teadusliku suunitlusega, mitmeid valdkondi hõlmavaid aineid.
Ka kutsutakse ELi üles looma nanoteaduste ja nanotehnoloogiate patendi järelevalvesüsteemi, mida juhib Euroopa Patendiamet.
Komisjoniliikmed rõhutavad lisaks vajadust kinni pidada eetilistest põhimõtetest ning nad toetavad eetikakomiteede loomist, kes oma sõltumatute teaduslike arvamuste abil aitaksid kaasa üldsuse tõhusale teavitamisele ja usalduse tekkimisele seoses võimalike riskide ja eelistega, mida nanotehnoloogiliste avastuste kasutussevõtmine võib kaasa tuua.
Komisjonil palutakse välja töötada teavitamisstrateegia üldsuse teadlikkuse tõstmiseks nanotehnoloogia pakutavatest ulatuslikest võimalustest ning üldsuse hirmude leevendamiseks.
Miloslav RANSDORF (GUE/NGL, CZ)
Dokument: A6-0216/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 27.09.2006 M. Ransdorfi raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0216 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-015-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Pidulik istung Libeeria presidendi auks
2006-09-21 - 08:51
Teisipäeval, 26. septembril toimub pidulik istung Libeeria Vabariigi presidendi Ellen Johnson SIRLEAFi osavõtul.
President Sirleaf astus ametisse 16. jaanuaril käesoleval aastal ning tegemist on esimese naissoost presidendiga Aafrika ajaloos.
Libeeria Vabariigi presidendi Ellen Johnson Sirleafi elulugu
ET
1
LINK
http://people.africadatabase.org/en/person/2655.html
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-015-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060829BRI10137 ITEM-015-ET DOC XML V0//ET
