24.10.2006
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
suuliselt vastatavate küsimuste B6‑0438/2006 (nõukogule) ja B6‑0439/2006 (komisjonile) alusel
vastavalt kodukorra artikli 108 lõikele 5
Esitaja(d): Patrick Louis ja Jens-Peter Bonde
fraktsiooni IND/DEM nimel
Euroopa Ühenduste Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse järelmeetmed
Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Ühenduste Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse järelmeetmete kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu IV jaotist ja ELi lepingu VI jaotist;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 135 ja 280;
–
võttes arvesse ELi lepingu artikleid 29, 30 ja 31;
–
võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu (suurkoja) otsust kohtuasjas C-176/03, Euroopa Komisjon versus Euroopa Liidu Nõukogu;
–
võttes arvesse kohtujuristi Damaso Ruiz-Jarabo Colomeri 26. mail 2005 esitatud järeldusi seoses nimetatud kohtuasjaga C-176/03;
–
võttes arvesse 29. mail 2005 kehtetuks muutunud Euroopa põhiseaduse lepingut;
–
võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2005. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule kohtuotsuse tagajärgede kohta kohtuasjas C-176/03;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,
A.
arvestades, et kriminaalõiguse valdkonnas puudub selge pädevuse määramine ja et pidades silmas kriminaalõiguse märkimisväärset tähtsust liikmesriikide suveräänsusele ei ole vastuvõetav, et nimetatud pädevus antakse konkreetsete volituste omistamise korral kaudselt ühendusele;
B.
arvestades kohtuotsuse C-176/03 aluseid, eriti punkti 47, milles märgitakse: "Seega põhimõtteliselt ei kuulu kriminaalõiguse normid ega kriminaalmenetluse sätted ühenduse pädevusse" ning erilist punkti 48, mille kohaselt "Viimati nimetatud tõdemus ei saa siiski ühenduse seadusandjat takistada [...] võtta liikmesriikide kriminaalõigusega seonduvaid meetmeid [...], et tagada keskkonnakaitse valdkonnas tema poolt kehtestatavate õigusnormide täielik tõhusus.";
C.
arvestades, et EÜ asutamislepingu artiklites 135 ja 280 jäetakse selgesõnaliselt siseriikliku kriminaalõiguse kohaldamine ja siseriiklik õigusemõistmine liikmesriikidele;
D.
arvestades, et Euroopa Liidu lepingus pühendatakse eraldi jaotis õigusalasele koostööle kriminaalasjades (ELi lepingu artikkel 29 ja sellele järgnevad artiklid), eriti seoses õigusrikkumiste tunnuste ja kohaldatavate karistuste määratlemisega;
E.
arvestades, et teisestes õigusaktides on alati võetud üle traditsiooniline sõnastus, mille kohaselt tuleb ette näha "tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused", seadmata kahtluse alla liikmesriikide vabadust valida haldusliku või kohtuliku tee vahel;
F.
arvestades, et kohtu poolt taas kord kasutatud teleoloogilise tõlgenduse mõjul toimub kriminaalõiguse ühendustamine kõikides ühenduse õigusega kaetud valdkondades hoolimata eespool nimetatud asutamislepingute sätetest ja liikmesriikide põhiseadustest, mille kohaselt kriminaalõigus kuulub riikide parlamentide valdkonda; tuletades meelde, et Prantsusmaa Rahvusassamblee delegatsioon Euroopa Liidu juures kutsus oma 2006. aasta jaanuari aruandes nr 2829 isegi Prantsusmaa valitsust üles tegema sellest järeldusi Prantsusmaa põhiseaduse reformimise näol;
G.
arvestades, et asutamislepingute selline tõlgendamine on teravalt vastuolus seisukohaga, mida kohtus õigusega kaitsesid nõukogu ja liikmesriigid, kes omavad ainsana õigust näidata seda, mis oli ja jääb nende ühiseks kavatsuseks, kui nad arutasid, allkirjastasid ja ratifitseerisid nimetatud ühenduste asutamislepingud;
H.
arvestades, et kui asutamislepingutega loodud riigiülesed institutsioonid on riikliku ja tühistatava põhiseadusliku heakskiidu tulemus, siis on liikmesriigid ja Euroopa Parlamendis esindatud erinevad Euroopa Liidu rahvad selgelt oma heakskiidu tõsise väärtõlgenduse ohvrid, kuna kohustuslik kohtuotsus sunnib neid tõlgendama asutamislepinguid erinevalt nende poolt allkirjastatust;
I.
arvestades, et nimetatud Euroopa Liidu asutamislepingute contra legem tõlgendamisega liidetakse sambad ühtses institutsioonilises raamistikus, mis sätestati tugevalt tagasi lükatud Euroopa põhiseaduse lepingus, ning luuakse kohtu ülemvõim, arvestamata võimude lahususe põhimõtet;
J.
arvestades, et nimetatud kohtuotsuse kohaselt tohib ühenduse õiguslooja kehtestada kõikides ühenduse põhieesmärke moodustavates valdkondades eeskirju, millel on otsene mõju ja mis kaaluvad üles meie siseriiklikud õigusaktid, sealhulgas meie põhiseadused järjekindlate ja alusetute kohtuotsuste tõttu, mida kohus on teinud alates 1964. aastast;
K.
arvestades, et nagu näitab 13. septembri 2005. aasta otsus ise ja sellele järgnenud ametlikud kommentaarid, võib eeskirjade täieliku tõhususe tagamise eesmärgil toimuv kriminaalõiguse ühendustamine laieneda lõpmatuseni – loomulikult keskkonnapoliitikale, kuid samuti sisserände-, konkurentsi-, tööhõive-, sotsiaal- ja transpordipoliitikale jne – ja õigustada riikide pädevuse jätkuvat neelamist põhjatusse ja lõputusse Euroopasse;
L.
arvestades 23. novembri 2005. aasta teatist, millega komisjon teatas esialgsest nimekirjast üheksa uue valdkonna kohta, mille osas komisjon kavatseb rakendada 13. septembri 2005. aasta kohtuotsust, tühistades nõukogu poolt õigusalase ja sisepoliitilise koostöö raames välja töötatud üheksa raamotsuse projekti eesmärgiga kohaldada kriminaalõiguse ühendustamist järgmistes valdkondades: ebaseaduslike sisserändajate riiki sisenemise, riigist läbisõidu ja riigis elamise toetamine, merereostus, maksevahendite võltsimine, rahapesu, arvutikuritegevus, intellektuaalomand ja euroga seotud õigusrikkumised;
M.
arvestades, et õiguse ühendustamise laiendatud ulatus ületab mitte ainult keskkonnakaitsealaseid õigusakte, vaid ka kriminaalõiguse enda, kus Luxembourgi kohtunikud võtavad endale asutamislepingutest väljapoole jäävaid õigusi ja tegutsevad "jumaliku" korra hegemoonilise põhimõtte nimel, mis sunnib Euroopa Liidu institutsioone ignoreerima sõna "ei", justkui oleks tegu tõelise kohtuliku föderalismi missiooniga;
N.
arvestades, et samaaegselt kriminaalõiguse kohtuotsuste ühendustamisega on komisjon juba algatanud ilma igasuguse volituse või asutamislepingutest tuleneva aluseta Euroopa tsiviilkoodeksi projekti, mida valmistab ette "Von Bar"-nimeline rühm Cordis-programmi raames eraldatud 4 400 000 euro suuruse toetusega; arvestades, et valdkondades, kus tuleks luua näitlik viiteraamistik siseriiklike õigusaktide võrdlemise lihtsustamiseks (USAs leviva nähtuse "restatements" eeskujul), valmistab nimetatud ühtlustamisprojekt vastupidiselt ette erinevate siseriiklike õigusaktide hävitamist sellistes valdkondades nagu lepinguõigus, vastutusõigus, perekonnaõigus, õigustagatised jne;
O
arvestades, et meie kaaskodanikud ei taha enam seda salakavalat meetodit ja selle abil loodavat superriiki ning et Prantsusmaa ja Madalmaad mõistsid laialdaselt ja rahvahääletusest ilma jäetud rahvaste valvsa silma all hukka ja muutsid seega kehtetuks Euroopa põhiseaduse lepingu kooskõlas 23. mai 1969. aasta Viini konventsiooniga,
1.
märgib, et Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-176/03 nõukogu ja liikmesriikide vastu ületab asutamislepingute sätteid ja kahjustab seetõttu tõsiselt liikmesriikide heakskiitu ja rahvaste suveräänsust;
2.
nõuab erakorralist Euroopa Ülemkogu kohtumist riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil eesmärgiga viia läbi arutelu ja teha otsus, milles sätestatakse, et asutamislepingute tõlgendamise konflikti korral kehtib juriidiliselt ja faktiliselt nõukogu tõlgendus;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu presidentuurile.
