A7-0017/2012
26.1.2012
***
SOOVITUS
Nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta
(15178/2011 – C7‑0003/2012 – 2011/0257(NLE))
Kalanduskomisjon
Raportöör: Carl Haglund
PE 476.085v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
*** nõusolekumenetlus
***I seadusandlik tavamenetlus (esimene lugemine)
***II seadusandlik tavamenetlus (teine lugemine)
***III seadusandlik tavamenetlus (kolmas lugemine)
(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI PROJEKT,...................5
SELETUSKIRI............................................................................................................................6
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS........................................................................................11
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS.......................................................................................16
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................19
EUROOPA PARLAMENDI SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI PROJEKT,
mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta
(15178/2011 – C7‑0003/2012 – 2011/0257(NLE) )
(Nõusolek)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15178/2011),
– võttes arvesse Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) projekti (15179/2011),
– võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ( C7‑0003/2012 ),
– võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,
– võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi ( A7-0017/2012 ),
1. annab nõusoleku lepingu protokolli sõlmimiseks;
2. palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 10 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti uue protokolli artiklites 3 ja 9 osutatud iga-aastane programm ja vastav aastaaruanne; palub komisjonil hõlbustada Euroopa Parlamendi esindajate osalemist ühiskomitee koosolekutel vaatlejatena; palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne uue protokolli kehtivusaja lõppu protokolli täitmise hindamisaruanne, kehtestamata selle kättesaadavusele ülearuseid piiranguid;
3. kutsub nõukogu ja komisjoni üles oma vastavate volituste raames Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult teavitama uue protokolli ja selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10;
4. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.
SELETUSKIRI
Sissejuhatus
Nõukogu võttis 17. märtsil 2008 vastu määruse (EÜ) nr 241/2008 Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta
ELT L 75, 18.3.2008, lk 49. , kusjuures leping kehtib neli aastat ja kehtivusaega pikendatakse vaikimisi, kui kumbki osapool lepingut ei lõpeta.
Kalandusalasele partnerluslepingule lisati protokoll, millega määrati kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 16. juuni 2007 kuni 15 juuni 2011.
Uue protokolli üle peetavad läbirääkimised lükkusid edasi Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau vahel 2011. aastal Cotonou lepingu artikli 96 kohaselt toimunud konsultatsioonide tõttu.
Kuna uue protokolli sõlmimiseks enne eelmise protokolli aegumist jäi väga vähe aega, otsustasid lepinguosalised sõlmida üheaastase protokolli, jättes mõlemale osapoolele aega, et hinnata väljavaateid uue, pikemat ajavahemikku hõlmava protokolli sõlmimiseks.
Seetõttu parafeeriti uus protokoll 15. juunil 2011 ja see hõlmab üheaastast ajavahemikku alates 16. juunist 2011.
Selle sõlmimiseks vajab nõukogu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 punktile a Euroopa Parlamendi eelnevat nõusolekut.
Käesolevat menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust protokolli ELi nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta ning nõukogu määrust kalapüügivõimaluste ELi liikmesriikide vahel jaotamise kohta
Vt COM(2011) 602 ja COM(2011) 604. .
Et ELi kalalaevad saaksid kuni uue protokolli sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni püügitegevust jätkata, nähakse uue protokolli artiklis 14 ette selle ajutine kohaldamine alates 16. juunist 2011.
Vastavalt artikli 14 lõikele 3 püüavad lepinguosalised uue protokolli sõlmimiseks peetavad läbirääkimised lõpule viia hiljemalt 15. märtsiks 2012.
Uue protokolli kirjutasid mõlemad lepinguosalised alla 20. detsembril 2011 ning Euroopa Parlament sai nõusoleku taotluse 5. jaanuaril 2012.
Uue protokolli sisu
Alljärgnevasse tabelisse on koondatud uue protokolli põhisisu ning asjaomaste liikmesriikide vaheline kalapüügivõimaluste jaotus, mida reguleeritakse eraldi nõukogu määrusega.
Eelmise, ajavahemikku 2007–2011 hõlmanud protokolli tingimused jäävad üldiselt muutmata kujul kehtima.
Küll aga sisaldab uus protokoll lisaklausleid rahalise toetuse peatamise ja läbivaatamise ning protokolli täitmise peatamise kohta Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatia põhimõtete põhiküsimuste eiramise korral (vt protokolli artiklit 7 ja artikli 11 lõiget 1).
Protokolli kehtivusaeg
1 aasta (16.6.2011–15.6.2012)
Parafeerimine:
15. juuni 2011
Kalandusalase partnerluslepingu laad:
Segaleping
Rahaline toetus:
7 000 000 eurot aastas, millest 2 450 000 eurot (35%) on ette nähtud Guinea-Bissau valdkondliku kalanduspoliitika toetamiseks, et edendada tema vetes jätkusuutlikkust.
Lisaks eraldatakse 500 000 eurot kalandustoodete sanitaartingimuste parandamiseks.
Laevaomanike makstavad tasud:
Ritvõngedega tuunipüügilaevad: 25 eurot iga püütud tonni kohta.Seinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad: 35 eurot iga püütud tonni kohta.
Krevetipüügitraalerid: 307 eurot püütud tonni kohta aastas (summa suureneb pooleaastaste või kvartaalsete kalapüügilubade korral).
Kala- ja peajalgsete traalerid:
229 eurot püütud tonni kohta aastas (summa suureneb pooleaastaste või kvartaalsete kalapüügilubade korral).
Ettemaksed:
– Ritvõngedega laevad: 500 eurot aastas (võrdluspüük 20 t).
– Seinerid ja triivõngejadaga laevad: 3 150 eurot aastas (võrdluspüük 90 t).
Kalapüügi-võimalused
Liikmesriik
Tuunipüügi-seinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad
Ritvõngedega tuunipüügi-laevad
Kala- ja peajalgsete külmutustraalerid: (brutoregister-tonni)
Krevetipüügi-traalerid: (brutoregister-tonni)
Hispaania
10
10
3143
1421
Prantsusmaa
9
4
Itaalia
786
1776
Kreeka
471
137
Portugal
4
1066
KOKKU
laevade arv/tonnaaž
23
14
4400
4400
Raportööri märkused ja järeldused
Guinea Bissau on Lääne-Aafrika troopikavööndi riik, millel on piiratud loodusvarad ja mille rahvaarv on hinnanguliselt umbes 1,6 miljonit inimest.
See on üks maailma kõige vähem arenenud ja vaesemaid riike.
Majandus on valdavalt põllumajanduslik ja sõltub väga suurel määral ühe kultuuri – india pähkli ehk kašupähkli ekspordist.
Riik sõltub suurel määral abiandjate toetusest, mis andis 2008. aastal 31% rahvatulust.
EL on üks suuremaid abiandjaid, kelle arvele langeb ligikaudu kolmandik rahvusvaheliste abistajate antavast toetusest (2008. aastal umbes 100 miljonit eurot).
Potentsiaalselt kasulikku kalandustoodete müüki ELile takistab see, et ei täideta ELi sanitaarnorme.
Guinea-Bissaul on palju nii rannikulähedaste kui ka avamere kalaliikide varusid.
Rannikupiirkondades tegutseb 10 000 – 12 000 rannakalurit.
Rannakalurite püügimahuks hinnatakse viimasel ajal 30 000 – 50 000 tonni aastas, mida on palju rohkem kui varem arvati, ning kala on elanike toidulaual ilmselt väga tähtis, kuna muud loomse valgu allikad puuduvad.
Välisekspertide hindamisaruande kohaselt
Ajavahemiku 2007–2011 protokolli järelhindamine ja tulevase protokolli mõju eelhindamine, september 2010. tegutses aastatel 2007–2008 Guinea-Bissau majandusvööndis keskmiselt 124 tööstuslikku kalapüügilaeva aastas.
Peale ELi on Guinea-Bissau sõlminud kahepoolsed kalandusalased lepingud Senegali ja Hiinaga ning neid mõlemaid uuendati 2010. aastal.
2008. aastal püüti tööstuslikult (koos ELi väljapüügiga) arvestuslikult umbes 53 000 tonni kala.
Umbes poole kogu püügist moodustavad sellised väikesed pelaagilised liigid nagu makrell, stauriid ja sardinell.
Umbes 40% moodustavad arvukad põhjalähedased liigid, sealhulgas karpkalalased, urisejalased, kotkaskalalased, merihuntlased ja merikeellased.
Peajalgsete, peamiselt tindikala ja kaheksajalgade osakaal püügist on umbes 5%.
Mitmesuguste tuunikala liikide arvele langeb 5% ja krabiliste arvele kõigest 2% kogupüügist.
Eelmise protokolli kehtivuse ajal toimus neli ühiskomitee koosolekut (2008. aasta juulis, 2010. aasta märtsis, 2011. aasta märtsis ja juunis).
Osapoolte vaheline aktiivne dialoog leidis aset ka tavapäraste järelevalvemissioonide ning 2010. aasta oktoobris ja 2011. aasta juunis protokolli uuendamiseks peetud läbirääkimiste ajal.
Kokkulepitud poliitika elluviimist takistasid Guinea-Bissau valitsuse poliitiline ja rahanduslik ebastabiilsus ning kalandusametkonna struktuursed probleemid.
Lepingu artikli 4 lõikes 1 nimetatud teaduslik ühiskomitee tuli esmakordselt kokku alles 2010. aasta septembris.
Ehkki lepinguosaliste määratud ajavahemikuks seatud eesmärgid täideti vaid osaliselt, on saavutatud olulist edu kokkulepitud strateegiliste eesmärkide osas, eelkõige seoses kalapüügi kontrolli ja järelevalve ning sanitaarinspektsiooni korraldamise suutlikkusega.
Paranenud on ka Guinea-Bissau osalemine piirkondlike kalandusorganite, eriti alampiirkondliku kalanduskomisjoni töös.
Positiivseid samme on astutud uute seaduste koostamisel ja vastuvõtmisel, kalanduse statistika ning kalavarude haldamise osas, seda eriti viimastel kuudel, kui võtta arvesse 2011. aasta märtsis, juunis ja septembris toimunud ühiskomitee koosolekute protokolle.
Aastatel 2007–2009 kasutati olemasolevaid püügilubasid ära järgmiselt: külmutuslaevade kalade ja peajalgsete püügilubadest 45%, krevetipüügilubadest 36%, ritvõngedega tuunipüügilaevade lubadest 76%, tuunipüügiseinerite lubadest 83% (triivõngejadaga püügi load jäid kasutamata), kusjuures eriti palju jäi kasutamata põhjalähedaste liikide püügi võimalusi.
Aruandes jõutakse järeldusele, et lepingu tulemuseks oli ELi jaoks tagasihoidlikult positiivne tulude-kulude suhe 2,2 (kulud olid 6,6 miljonit eurot aastas ning arvestuslik tulu 14,5 miljonit eurot aastas).
Kalandusalase partnerluslepingu raames ei ole ELi laevade arvele kunagi langenud üle 1% tuunikala liikide kogupüügist.
Kulduim-tuuni, vööttuuni ja suursilm-tuuni püük jääb ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) hinnangul jätkusuutlikkuse piiridesse, kuid teatamata jäetud püügi tõttu võib hinnang suursilm-tuuni kohta olla ebatäpne.
Lepingu arvele langeb ligi 100% süvamere-krevettide ja 75% muude krevettide püügist, 50–70% peajalgsete ja umbes 10% põhjalähedaste kalaliikide tööstuslikust püügist.
Andmed koorikloomade (peamiselt süvamere- ja madalveekrevetid) kohta näitavad üsna stabiilset või isegi paranevat varude seisu.
Kalade ja peajalgsete osas näib olukord üldiselt stabiilne, kuid andmete hulk ja kvaliteet ei ole varude liikide kaupa hindamiseks piisav.
Märgitakse ka mõningaid probleeme seoses asjaomaste püügipiirkondade üldisema mõjuga ökosüsteemidele ning kaaspüükide ja vette tagasiheitmise võimalikku mõju.
Aruandes jõutakse siiski järeldusele, et leping on avaldanud olulist positiivset mõju Guinea-Bissau majandusvööndi püügipiirkondade jätkusuutlikkusele, kuid seejuures rõhutatakse, et riskide paremaks ohjamiseks tuleb rohkem ära teha kättesaadava teabe parandamiseks.
Leping on andnud püügivõimalusi kalapüügist suuresti sõltuvatest ELi piirkondadest pärit kalalaevadele, parandanud selliste piirkondade esindatust Lääne-Aafrikas, loonud töökohti ning toonud ELi turule täiendavaid müügiartikleid.
Arvestuste kohaselt toetab leping 470 ELi kodaniku tööhõivet.
Lepingu arvele langeb umbes veerand kõigist ELi rahaülekannetest Guinea-Bissausse, mistõttu see täiendab oluliselt antavat abi.
Leping on hakanud tooma kaasa olulisi arenguid ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vähendamisel ning parandanud kalandustoodetega kauplemise väljavaateid.
See tekitab sünergiat konkreetselt mitmete Euroopa Arengufondi regionaalarengu programmidega.
ELi ja Guinea-Bissau vaheline kalandusalane partnerlusleping sobib kokku ka ELi ühtse merenduspoliitikaga kooskõlas oleva piirkondlikult integreeritud lähenemisviisiga ja nimetatud poliitika kohaldamisega Atlandi piirkonnas.
Leping on rahuldanud ka Guinea-Bissau vajadusi, andes suure panuse tema makromajanduslikku ja eelarvestabiilsusse ning toetades ka riiklikku kalanduspoliitikat, kuna annab rahalised vahendid oluliste majandusarengut ja sektori jätkusuutlikkust toetavate meetmete elluviimiseks (hindamisaruande põhjal andis leping umbes 7,3% valitsuse aastatulust ning kattis 88% kalanduse eelarvekuludest).
Eriti on selle mõjul vähenenud ebaseaduslik, teatamata jäetud ja registreerimata kalapüük ning saavutatud edu lähenemisel kalandustoodetega kauplemisel nõutavatele ELi sanitaarnormidele, mis on mõlemad riigi kalandussektori arengu jaoks olulised.
Leping on oluline vahend, mis võimaldab eelarvelise ja majandusliku ebastabiilsuse ajal jätkata arengukava täitmist.
Samuti on see aidanud jätkata ELi ja Guinea-Bissau ametivõimude dialoogi vastutustundliku kalapüügi edendamiseks.
On ilmne, et Guinea-Bissau ja Euroopa Liidu vahelise uue protokolli sõlmimine teenib mõlema lepinguosalise huve.
Seepärast soovitab raportöör Euroopa Parlamendil anda nõusolek protokolli sõlmimiseks.
Raportöör toonitab vajadust hoolikaks järelevalveks nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsuses
Nõukogu otsus 2011/492/EL (ELT L 203, 6.8.2011). nimetatud meetmete täitmise üle selles osas, mis puudutab Cotonou partnerluslepingu artikli 96 põhjal Guinea-Bissau valitsusega peetud konsultatsioonide tulemusi.
Raportöör on ka järeleandmatu Cotonou lepingu artikli 9 järelmeetmete vajalikkuse küsimuses ning vajaduses jälgida inimõiguste olukorda Guinea-Bissaus.
Kuna kõnealune kalandusalane partnerlusleping on Guinea-Bissau jaoks väga tähtis, on kohalikel ametivõimudel selge stiimul hoiduda inimõigusi ja demokraatlikke põhimõtteid rikkumast.
Kui neid peaks aga rikutama, peab komisjon rahalise toetuse maksmise viivitamatult peatama ja protokolli läbi vaatama.
Raportöörile teeb muret, et komisjon on mitmel puhul lepingu protokollile Euroopa Parlamendi nõusoleku taotlemise menetlusega nii kaua viivitanud, et parlament saab otsuse teha alles siis, kui pool protokolli kehtivusajast on juba läbi.
See näitab murettegevalt, et ei tunnustata parlamendi rolli kõnealuses protsessis.
Lisaks tuleks uue protokolli sõlmimiseks praegu toimuvatel läbirääkimistel nõuetekohaselt arvesse võtta hindamisaruandes esitatud mureküsimused ja soovitused, eriti selles osas, mis puudutab lepingu tõhusust, selle partnerluskomponendi täitmise määra ja vajadust parandada varude järelevalvet, kasutades parimaid kättesaadavaid teaduslikke soovitusi ning kiirendades muu hulgas ka teadusliku ühiskomitee töökava täitmist.
6.12.2011
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS
kalanduskomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta
( COM(2011)0603 – C7-0000/2011 – 2011/0257(NLE) )
Arvamuse koostaja: Isabella Lövin
PA_Leg_Consent
LÜHISELGITUS
Guinea-Bissau on üks vähim arenenud riike, kus ligikaudu kaks kolmandikku leibkondadest elab allpool vaesuspiiri.
Samuti on see arenguriik suurtes võlgades ja sõltub suuresti doonorriikide abist, mis moodustab ligi 31% riigi tuludest.
Guinea-Bissaul on aga äärmiselt rikkalikud kalavarud.
Kaubanduslikud varud hõlmavad põhjalähedasi kalaliike, väikeseid pelaagilisi kalu, suuri pelaagilisi siirdekalu, krevette ja peajalgseid.
Rannikualadel tegutseb ligi 12 000 rannalähedase püügiga tegelevat kalurit, paljud nendest välismaist päritolu.
Veel suurem arv kalureid püüab kala enda elatamiseks ja toidusõltuvus kalastamisest on suur, kuna puuduvad muud loomse valgu allikad.
Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli kehtivus lõppes 15. juunil 2011.
Uus protokoll hõlmab ühte aastat alates 16. juunist 2011 ning seda on mainitud kuupäevast alates ajutiselt kohaldatud.
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 punktile a saab Euroopa Parlament anda nõusoleku või keelduda andmast nõusolekut kõnealuse protokolli sõlmimisele.
Uue protokolliga ei muudeta eelmises protokollis ette nähtud kalapüügivõimalusi ja ka rahaline toetus jääb samale tasemele.
Rahaline toetus ulatub kõnealuse protokolli üheaastase kehtivusaja jooksul 7 500 000 euroni.
See summa hõlmab järgmist:
· 4 550 000 eurot, mis vastab kuni 37-le tuunipüügilaeva loale ja traalerite puhul võrdlustonnaažile 8800 brutoregistertonni aastas;
· 2 450 000 eurot, mis vastab ELi makstavatele lisavahenditele Guinea-Bissau Vabariigi kalandussektori poliitika toetuseks; ja
· 500 000 eurot, mis on ette nähtud tervise- ja taimetervise süsteemi rakendamiseks kalandustoodete puhul.
Lepinguosalised võivad aga otsustada, et osa sellest konkreetsest toetusest eraldatakse Guinea-Bissau kalastusvööndite tugevdamiseks, seireks, kontrollimiseks ja järelevalveks.
Guinea-Bissau kalandussektori poliitika rakendamiseks eraldatud summa moodustab 35% protokolliga ette nähtud kogu rahalisest toetusest.
Guinea-Bissau vastutab selle summa haldamise eest vastavalt kahe lepinguosalise määratletud eesmärkidele, mis tuleb saavutada, ning ühe- ja mitmeaastastele programmidele nende saavutamiseks, eeskätt seoses kalavarude usaldusväärse haldamise, teadusuuringute tugevdamise ning Guinea-Bissau pädevate asutuste järelevalvesuutlikkusega, ning kalandustoodete tootmistingimuste parandamise eest.
Kõnealune protokoll sisaldab meetmeid, mille eesmärk on edendada ELi ettevõtjate majanduslikku integreerumist Guinea-Bissau kalandussektorisse, eelkõige ELi ettevõtjate ja Guinea-Bissau ettevõtjate ühisettevõtete abil.
Kalandusalase partnerluslepingu järelhindamisel tunnistati, et leping on ELile toonud mõõdukat tulu: kulude-tulude suhe on 2,2 (komisjoni aastakulu, lisaks ELi laevastiku kulud 6,6 miljonit võrreldes 14,5 miljoni eurose aastatuluga).
Üldine kõnealuse lepinguga antav rahaline toetus on aga moodustanud Guinea-Bissau riigieelarvest aastas keskmiselt ligikaudu 7,3% ning sektoripõhise toetuse osa on moodustanud ligi 88% eelarves kalandusele ette nähtud kuludest, andes seega olulise panuse riigi majanduse stabiilsusse.
Jätkuvalt esinevad tavapärased probleemid, nagu ebapiisavast seirest, kontrollist ja järelevalvest tingitud ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük.
Samuti on probleeme lepinguga hõlmatud alamõõduliste liikide ja mittekaubanduslike liikide üha sageneva tagasilaskmisega, kuigi vaatlejad ei kogu andmeid tagasilaskmise kohta.
Veelgi enam – ka seoses ELi laevadele kehtestatud teatamistingimuste täitmatajätmisega esineb lahendamist vajavaid probleeme.
Samuti on takistatud potentsiaalselt kasulik kalandustoodete kaubandus ELiga, kuna ei täideta ELi sanitaareeskirju, puuduvad lossimised ja laevadele tehakse vähe visiite.
Leping on võimaldanud vaid 148 Guinea-Bissau päritolu meeskonnaliikme värbamist ELi laevadele.
Vaatamata nendele kitsaskohtadele, mida rõhutavad ebastabiilne poliitiline ja finantskeskkond ning kalandushalduse struktuurilised probleemid, nähtub kalandusalase partnerluslepingu järelhindamisest, et seoses kokkulepitud strateegiliste eesmärkidega, nagu näiteks tugevdatud kalandusseire kontrolli- ja järelevalvesuutlikkus ning sanitaarkontrolli suutlikkus, on saavutatud märkimisväärset edu ning positiivseid samme on tehtud ka uute õigusaktide koostamise, kalandusstatistika ja ressursside haldamise vallas.
Nendes edusammudes on olulist rolli mänginud ELiga sõlmitud kalandusalasest partnerluslepingust tulenev eelarvetoetus.
Lisaks on leping kooskõlas ELi riikliku ja piirkondliku arengu lähenemisviisidega, kuna selle ja EDFi mitme piirkondliku arengu programmi vahel valitsevad teatud sünergiad.
Samuti on leping võimaldanud jätkata ELi ja Guinea-Bissau võimude vahelist poliitilist dialoogi.
Teie raportööri arvates võib protokoll Guinea-Bissau riiklikul tasemel vastu võetud programmide rakendamisele antava rahalise toetuse abil aidata kaasa kalavarude paremale haldamisele ja säilimisele.
Teie raportöör kiidab heaks asjaolu, et kõnealuse protokolliga nähakse ette uued sätted, mille kohaselt saab inimõiguste ja demokraatia põhimõtete rikkumise korral peatada rahalise toetuse maksmise.
Kui Guinea-Bissau ei suuda töötada vastutustundliku ja kestliku kalastamise suunas, võidakse peatada ka protokoll.
Kokkuvõtteks asub teie raportöör seisukohale, et mõlema osalise huvides on sõlmida uus protokoll, millega pikendataks Guinea-Bissau ja ELi vahelist partnerlust.
******
Arengukomisjon palub vastutaval kalanduskomisjonil teha parlamendile ettepanek nõustuda protokolli sõlmimisega.
Arengukomisjoni arvamuse kohaselt peaks komisjon kõnealuse lepingu rakendamisel võtma asjakohasel viisil arvesse järgmisi punkte:
a) parandada tuleks kogusaagi kindlaksmääramise ja sellest teatamise menetluste läbipaistvust koos meetmetega ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (IUU) kalapüügi vältimiseks, parandades eeskätt Guinea-Bissau Vabariigi ainuõiguslikus majandusvööndis toimuvate kalastustegevuste järelevalve- ja kontrolliinfrastruktuuri, tagades seeläbi vastutustundliku ja kestliku kalastamise;
b) ELi laevade juurdepääsu ülemäärastele kalavarudele tuleks piirata vastavalt maksimaalsele kestlikule saagikusele pärast kohaliku elanikkonna toitumisvajaduste rahuldamist;
c) tegeleda tuleks järgmiste, üha sagedasemate probleemidega: alamõõduliste vööttuunide, mittekaubanduslike liikide, haide ja raide tagasilaskmine ning kilpkonnade kõrvalpüük, ja viivitamata tuleb lõpetada väga suurtes kogustes kaaspüük ja tagasilaskmine krevettide traalimisel, võttes kaaspüügi vältimiseks kasutusele selektiivsed püügivahendid;
d) protokolliga ette nähtud ühiskomitee peaks tagama, et lepingu kogu mehhanism on korruptsiooniprobleeme silmas pidades väljaspool kahtlust;
e) ühiskomitee peaks samuti püüdma võtta meetmeid, et rohkem edendada lossimist Guinea-Bissaus ning parandada kalandussektoris kohalikku tööhõivet ja muud majandustegevust ning partnerlusi;
f) kohalike omavalitsuste vastutust tuleks tugevdada, eeskätt selleks, et nad tagaksid kohalike kalurite elutingimuste paranemise, kohaliku jätkusuutliku rannalähedase püügi ja kalatöötlemise arendamise ning ka sanitaar- ja keskkonnanormide järgimise;
g) tuleks järgida nii ainuõiguslikkuse klausli sisu kui ka vormi; ELi laevu, mis oma kohustustest kõrvalehoidmiseks või täiendavate kalapüügivõimaluste saamiseks sõidavad võõra lipu all, ei tohiks lubada uuesti ELi laevastikuregistrisse kanda;
h) koostada tuleb aruanne protokolli – ning eeskätt selle artiklis 9 ette nähtud iga-aastaste suuniste ja eesmärkide – täitmise kohta ning saata see parlamendile ja nõukogule, et edendada läbipaistvust ja tagada, et valdkondliku kalanduspoliitika toetuseks määratud eelarvevahendeid kasutatakse ka tegelikult sel eesmärgil.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
5.12.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
20
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Véronique De Keyser, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Eva Joly, Filip Kaczmarek, Miguel Angel Martínez Martínez, Norbert Neuser, Maurice Ponga, Michèle Striffler, Alf Svensson, Anna Záborská, Iva Zanicchi, Gabriele Zimmer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Fiona Hall, Eduard Kukan, Krzysztof Lisek, Linda McAvan, Judith Sargentini
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Vittorio Prodi
6.12.2011
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS
kalanduskomisjonile
ettepaneku kohta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta
( COM(2011)0603 – 2011/0257(NLE) )
Arvamuse koostaja: François Alfonsi
PA_Leg_Consent
LÜHISELGITUS
Uus protokoll hõlmab üheaastast ajavahemikku alates 16. juunist 2011.
Sellega uuendatakse varasema protokolli tingimusi ning see sisaldab lisaks klauslit, mis võimaldab protokolli peatamist juhul, kui ei järgita inimõigusi või demokraatia põhimõtteid.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 ja artikli 218 lõike 6 punkti a kohaselt võib Euroopa Parlament nõusoleku anda või selle andmata jätta.
Uus protokoll on kooskõlas mõlema lepinguosalise sooviga tugevdada kalapüügisektoris partnerlust ja koostööd, kasutades kõiki võimalikke rahastamisvahendeid.
Sel eesmärgil tuletatakse meelde, et tuleb luua sobiv raamistik investeeringute arendamiseks.
Protokolliga ettenähtud rahalise toetuse kogusumma kogu perioodi vältel on 7 500 000 eurot, millest a) 4 550 000 euro eest nähakse ette kuni 27 püügiluba tuunipüügilaevadele ja väljapüük 8800 brutotonni traaleritele, ning b) 2 950 000 euroga toetatakse Guinea-Bissau Vabariigi kalanduspoliitika arendamist.
Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele.
Lepingut iseloomustavad alljärgnevad arvnäitajad.
Kulu liik
2011
2012
KOKKU
Loodusvarade kaitse ja majandamine
7 500 000€
7 500 000€
Halduskulud
79 900€
79 900€
159 800€
KOKKU
7 579 900€
79 900€
7 659 800€
Kalavarude seisundi ühise hindamise tulemuste põhjal võib püügikvoote teatavatel tingimustel korrigeerida.
Euroopa Liidu rahaline toetus koosneb järgmistest osadest:
- 4 550 000 eurot aastas õiguse eest püüda 70 000 tonni kala aastas (65 eurot/tonn);
- 2 950 000 eurot aastas Guinea-Bissau Vabariigi kalanduspoliitika toetamiseks ja elluviimiseks.
Ilma halduskuludeta on kogusumma 7 500 000 eurot aastas.
Lepingu kehtivuse jooksul tuleb koos halduskuludega maksta 7 659 800 eurot.
Seetõttu on eelarvekomisjon seisukohal, et lepingu täitmisel tuleb arvesse võtta järgmist:
· igal aastal kontrollida, kas liikmesriigid, kelle laevad püüavad kala lepingule lisatud protokolli alusel, on täitnud püügi deklareerimist käsitlevaid sätteid; nende mittetäitmise korral ei tohiks komisjon rahuldada vastava riigi järgmise aasta püügiloataotlusi;
· esitada igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne protokolli artiklis 7 nimetatud mitmeaastase valdkondliku programmi tulemustest ning sellest, kuidas liikmesriigid on täitnud püükide deklareerimise nõuet;
· enne protokolli kehtivusaja lõppu või enne selle kehtivusaja pikendamiseks läbirääkimiste alustamist esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule protokolli täitmise järelhindamise aruanne koos kulude-tulude analüüsiga.
******
Eelarvekomisjon palub vastutaval kalanduskomisjonil teha Euroopa Parlamendile ettepanek anda nõusolek.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
5.12.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
22
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Isabelle Durant, Göran Färm, Eider Gardiazábal Rubial, Salvador Garriga Polledo, Ivars Godmanis, Carl Haglund, Lucas Hartong, Jutta Haug, Anne E. Jensen, Ivailo Kalfin, Sergej Kozlík, Jan Kozłowski, Alain Lamassoure, Giovanni La Via, Vladimír Maňka, László Surján, Helga Trüpel, Derek Vaughan, Angelika Werthmann, Jacek Włosowicz
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Edit Herczog, Jan Mulder, Georgios Stavrakakis
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
24.1.2012
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
19
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Kriton Arsenis, Alain Cadec, João Ferreira, Carmen Fraga Estévez, Pat the Cope Gallagher, Dolores García-Hierro Caraballo, Marek Józef Gróbarczyk, Carl Haglund, Ian Hudghton, Iliana Malinova Iotova, Werner Kuhn, Isabella Lövin, Gabriel Mato Adrover, Guido Milana, Maria do Céu Patrão Neves, Ulrike Rodust, Struan Stevenson, Catherine Trautmann
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Julie Girling, Ana Miranda, Ioannis A. Tsoukalas
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
