P7_TA-PROV(2011)0079
Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepinguga hõlmatud piirkond ***I
A7-0023/2011
Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ( KOM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2009)0477 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7-0204/2009 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” ( KOM(2009)0665 );
–
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2;
–
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust
ELT C 354, 28.12.2010, lk 71.
;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 55;
–
võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ( A7-0023/2011 ),
1.
võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;
2.
palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.
P7_TC1-COD(2009)0129
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
(EL) nr ..../2011 teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas [Muudatusettepanek 1]
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse
Euroopa Liidu toimimise lepingut
, eriti selle
artikli 43 lõiget 2
,
[Muudatusettepanek 2]
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
▌
[Muudatusettepanek 3]
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
ELT C 354, 28.12.2010, lk 71.
,
[Muudatusettepanek 4]
tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt
Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta seisukoht.
,
[Muudatusettepanek 5]
ning arvestades järgmist: (1)
Nõukogu kiitis 16. juuni 1998. aasta otsusega 98/416/EÜ EÜT L 190, 4.7.1998, lk 34.
(Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga) heaks Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) loomist käsitleva lepingu (edaspidi „GFCMi leping”).
(2)
GFCMi lepinguga nähakse ette sobiv mitmepoolse koostöö raamistik, et toetada Vahemere ja Musta mere vee-elusressursside varude arendamist, kaitsmist, otstarbekat majandamist ja parimat kasutamist sellises ulatuses, mida peetakse jätkusuutlikuks ning mis ei ohusta nimetatud varude püsimajäämist.
(3)
Euroopa Liit
ning Bulgaaria, Hispaania, Itaalia, Kreeka, Küpros, Malta, Prantsusmaa, Rumeenia ja Sloveenia on GFCMi lepingu osalised.
[Muudatusettepanek 6]
(4)
GFCMi soovitused on lepinguosalistele siduvad.
Kuna
liit
on GFCMi lepingu osaline, on kõnealused soovitused
liidule
siduvad ning need tuleks
liidu
õigusesse üle võtta selles ulatuses, mida ei ole veel hõlmatud.
[Muudatusettepanek 7]
(5)
GFCM võttis 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta istungitel vastu mitmeid GFCMi lepingu piirkonna kalapüüki käsitlevaid soovitusi ja resolutsioone, mis on
liidu
õigusesse üle võetud ajutiselt iga-aastaste kalapüügivõimalusi käsitlevate määrustega Määruse (EÜ) 43/2009 artiklid 28–31, määruse (EÜ) 40/2008 artiklid 29–31, määruse (EÜ) 41/2007 artiklid 26–27 ning määruse (EÜ) 51/2006 III lisa.
, või GFCMi soovituste 2005/1 ja 2005/2 puhul, nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1967/2006 ELT L 39, 8.2.2007, lk 6.
, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, artikli 4 lõikega 3 ja artikliga 24.
[Muudatusettepanek 8]
(6)
Selguse, lihtsustamise ja õigluskindluse huvides ning arvestades asjaolu, et soovituste püsiv iseloom nõuab ka püsivat õiguslikku vahendit nende ülevõtmiseks
liidu
õigusesse, oleks asjakohane võtta kõnealused soovitused üle üksiku õigusaktiga, mida saaks tulevaste soovituste lisamiseks muuta.
[Muudatusettepanek 9]
(7)
Kuna GFCMi soovitusi kohaldatakse kogu GFCMi lepingu piirkonnas, kuhu kuuluvad Vahemeri, Must meri ja neid ühendavad veed, nagu on osutatud nõukogu 16. juuni 1998. aasta otsuse 1998/416/EÜ EÜT L 190, 4.7.1998, lk 34.
II lisas, tuleks kõnealused soovitused
liidu
õigusaktide selguse huvides vastu võtta eraldi määrusega, mitte määruse (EÜ) nr 1967/2006 (mis käsitleb üksnes Vahemerd) muudatustena.
[Muudatusettepanek 10]
(8)
Teatavaid määruse (EÜ) nr 1967/2006 sätteid tuleks kohaldada mitte üksnes Vahemerel, vaid kogu GFCMi piirkonnas.
Seepärast tuleks kõnealused sätted määrusest (EÜ) nr 1967/2006 välja jätta ning lisada käesolevasse määrusesse.
(9)
Territoriaalseid majandamismeetmeid käsitlevate GFCMi soovitustega kehtestatud „kalapüügipiirangutega piirkond” on oma mõjult sama, mis määruses (EÜ) nr 1967/2006 kasutatud mõiste „kalapüügi kaitseala”.
(10)
GFCM võttis 2009. aasta 23.–27. märtsil toimunud aastaistungil teadusliku nõuandekomitee teadusnõuande alusel vastu Lioni lahes kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamist käsitleva soovituse, mis on lisatud GFCMi 11. istungjärgu aruandesse (FAO aruanne nr 890).
Kõnealust meedet on asjakohane rakendada püügikoormuse korralduskava raames.
(11)
Mõnede püügivahendite selektiivsus ei tohi segapüügi puhul Vahemerel ületada teatavat taset ning lisaks püügikoormuse kontrollimisele ja piiramisele on eriti oluline vähendada püügikoormust oluliste kalavarude täiskasvanud isendite kogunemiskohtades, et paljunemist võimalikult vähe häirida ning nimetatud liike jätkusuutlikult kasutada.
Seepärast on esialgu soovitav vähendada teadusliku nõuandekomitee uuritud piirkonna püügikoormust endise tasemeni ning mitte lubada nimetatud taseme suurendamist.
(12)
Korraldusmeetmete aluseks olev teaduslik nõuanne peaks tuginema kalalaevastiku püügivõimsust ja tegevust, kalavarude bioloogilist seisundit ning kalandusega seotud sotsiaalset ja majanduslikku olukorda käsitlevate andmete teaduslikul kasutusel; kõnealused andmed tuleb koguda ja esitada õigeaegselt, et GFCMi abistavatel organitel oleks võimalik nõuannet ette valmistada.
(13)
GFCM võttis 2008. aasta istungil vastu soovituse, mis käsitleb sadamariigi meetmete piirkondlikku kava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks GFCMi piirkonnas.
Kuigi
nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks
ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.
hõlmab üldjoontes kõnealuse soovituse sisu ning
kehtib alates
1. jaanuarist 2010, on siiski mõned aspektid (nt sadamakontrolli sagedus, ulatus ja menetlused), mida tuleb kõnealuse meetme kohandamiseks GFCMi piirkonna eripäraga käsitleda käesolevas määruses.
[Muudatusettepanek 11]
(14)
Käesoleva määruse
ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks
tuleks
komisjonile anda rakendusvolitused.
Nimetatud volitusi, mis ei piira käesoleva määruse delegeeritud õigusakte käsitlevate sätete kohaldamist ning mida ei kohaldata määruse sadamariigi meetmeid ja sadamariigi kontrollimenetlusi käsitlevate sätete suhtes, tuleks rakendada
vastavalt
Euroopa Parlamendi ja
nõukogu
16
.
veebruari 2011.
aasta
määrusele (EL) nr 182/2011
, millega kehtestatakse
eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni
rakendamisvolituste teostamise suhtes
ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
.
[Muudatusettepanek 47]
(15)
Komisjonile tuleks anda volitused võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte seoses liidu õigusesse juba üle võetud kaitset, kontrolli või jõustamist käsitlevatesse GFCMi meetmetesse tulevikus tehtavate muudatustega, mis moodustavad käesoleva määruse teatavate vähemoluliste sätete sisu ning muutuvad Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) tingimuste kohaselt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks siduvaks.
On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil,
[Muudatusettepanek 13]
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Sisu
Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse Vahemere üldises kalanduskomisjonis (edaspidi „GFCM”) võetavate kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitlevate kaitse-, majandamis-, kasutus-, seire-, turustus- ning jõustamismeetmete kohaldamist
liidus
.
[Muudatusettepanek 14]
Artikkel 2
Reguleerimisala
1.
Käesolevat määrust kohaldatakse
ELi
kalalaevade ja liikmesriikide kodanike igasuguse kutselise kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevuse suhtes GFCMi lepingu piirkonnas.
[Muudatusettepanek 15]
Käesoleva määruse kohaldamine ei piira määruse (EÜ) nr 1967/2006 kohaldamist.
2.
Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesoleva määruse sätteid kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ning selle liikmesriigi loal ja järelevalve all, kelle lipu all laev sõidab, ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad.
Teadusuuringute eesmärgil püügitoiminguid teostav liikmesriik teavitab komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteed (STECF) kogu selliste püügitoimingute käigus püütud saagist.
Artikkel 3
Mõisted
Lisaks nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002, ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta EÜT L, 358, 31.12.2002, lk 59.
, artiklis 3 ja määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 2 sätestatud mõistetele kasutatakse käesoleva määruse kohaldamisel järgmisi mõisteid:
a)
„GFCMi lepingu piirkond” – Vahemeri, Must meri ja neid ühendavad veed, nagu osutatud nõukogu otsuse 98/416/EÜ II lisas;
b)
„püügikoormus” – kalalaeva püügivõimsuse (kW ja GT) ning merepäevade korrutis;
c)
„merepäev” – kalendripäev, mille kestel laev ei ole sadamas, sõltumata sellest kui kaua on laev kõnealuse päeva jooksul piirkonnas.
II JAOTIS
TEHNILISED MEETMED
I peatükk
Kalapüügipiirangutega piirkonnad
I jagu
Kalapüügipiirangutega piirkond Lioni lahes
Artikkel 4
Kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamine
Kalapüügipiirangutega piirkond kehtestatakse Lioni lahe idaosas järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:
–42°40„N, 4°20” E;
–42°40„N, 5°00” E;
–43°00„N, 4°20” E;
–43°00„N, 5°00” E;
Artikkel 5
Püügikoormus
Veetavaid võrke, põhjaõngejadasid, pelaagilisi õngejadasid ning põhja kinnitatud võrke kasutavate laevade puhul ei ületa põhjalähedaste kalavarude püügikoormus artiklis 4 osutatud kalapüügipiirangutega piirkonnas iga liikmesriigi püügikoormust kõnealuses piirkonnas 2008. aastal.
Artikkel 6
Kalapüügi register
Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt
20 tööpäeva pärast käesoleva määruse jõustumist
elektroonilisel kujul nimekirja nende lipu all sõitvatest laevadest, kes kalastasid 2008. aasta jooksul artiklis 4 osutatud piirkonnas ning I lisas määratletud GFCMi geograafilises alapiirkonnas 7.
Nimekirjas esitatakse laeva nimi, laeva number
ELi
laevastikuregistris, Komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) I lisa määratluse kohaselt (EÜT L 5, 9.1.2004, lk 25).
ajavahemik, milleks laeval oli püügiluba artiklis 4 osutatud piirkonnas, ning päevade arv, mille iga laev oli 2008. aastal geograafilises alapiirkonnas 7 ning täpsemalt artiklis 4 osutatud piirkonnas.
[Muudatusettepanek 16]
Artikkel 7
Püügiloaga laevad
1.
Laevadele, kellel on lubatud kalastada artiklis 4 osutatud piirkonnas, annab liikmesriik kalapüügiloa kooskõlas nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.
.
2.
Kalalaevadele, kes ei ole kalastanud artiklis 4 osutatud piirkonnas enne 31. detsembrit 2008, ei anta luba nimetatud piirkonnas kalastamiseks.
3.
Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt
20 tööpäeva pärast käesoleva määruse jõustumist
siseriiklikud õigusaktid, mis olid jõus 31. detsembril 2008 ning mis käsitlevad järgmist:
[Muudatusettepanek 17]
a)
maksimaalne lubatud kalapüügi aeg päevas laeva kohta,
b)
maksimaalne päevade arv nädalas, mille kestel võib laev viibida merel ning ära olla sadamast,
c)
kalalaevadele piirkonnast väljumiseks ning registreerimissadamasse naasmiseks ettenähtud aeg.
Artikkel 8
Tundlike elupaikade kaitse
Liikmesriigid tagavad artiklis 4 osutatud piirkonna kaitsmise mis tahes muu inimtegevuse mõjude eest, mis ohustavad kõnealuse kudemispiirkonna iseloomulike joonte säilimist.
Artikkel 9
Teave
Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal enne 31. jaanuari elektroonilise aruande artiklis 4 osutatud piirkonnas toimunud püügitegevuse kohta.
II jagu
Kalapüügipiirangutega piirkonnad süvamere tundlike elupaikade kaitseks
Artikkel 10
Kalapüügipiirangutega piirkondade kehtestamine
Veetavate tragide ja põhjatraalnootadega kalapüük on keelatud järgmistes piirkondades:
a)
süvamerepüügi piirangutega piirkond „Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:
–
- 39° 27.72' N, 18° 10.74' E
–
- 39° 27.80' N, 18° 26.68' E
–
- 39° 11.16' N, 18° 32.58' E
–
- 39° 11.16' N, 18° 04.28' E;
b)
süvamerepüügi piirangutega piirkond „Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:
–
- 31° 30.00' N, 33° 10.00' E
–
- 31° 30.00' N, 34° 00.00' E
–
- 32° 00.00' N, 34° 00.00' E
–
- 32° 00.00' N, 33° 10.00' E;
c)
süvamerepüügi piirangutega piirkond „Eratosthenese veealune mägi” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:
–
- 33° 00.00' N, 32° 00.00' E
–
- 33° 00.00' N, 33° 00.00' E
–
- 34° 00.00' N, 33° 00.00' E
–
- 34° 00.00' N, 32° 00.00' E.
Artikkel 11
Tundlike elupaikade kaitse
Liikmesriigid tagavad
, et nende pädevate asutuste ülesanne oleks kaitsta
süvamere
tundlikke elupaiku
artiklis 10 osutatud piirkondades ja tagavad eelkõige, et kõnealused piirkonnad oleksid kaitstud mis tahes muu tegevuse eest, mis ohustaks nende konkreetsete elupaikade iseloomulike joonte säilitamist.
[Muudatusettepanek 18]
II peatükk
Püügikeeluaja kehtestamine peibutuspüügivahenditega harilikku kuldmakrelli püüdvatele kaluritele
Artikkel 12
Püügikeeluaeg
1.
Hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus) püük peibutuspüügivahenditega on keelatud 1. jaanuarist kuni 14. augustini igal aastal.
2.
Erandina lõikest 1 võib liikmesriik, kui ta suudab tõendada, et halva ilma tõttu ei saanud tema lipu all sõitvad kalalaevad kasutada oma tavalisi kalastuspäevi, kanda oma peibutuspüügivahenditega kalastavate kalalaevade jaoks kaotsiläinud päevad üle ajavahemikku kuni järgmise aasta 31. jaanuarini.
Sellisel juhul esitab liikmesriik enne aasta lõppu komisjonile taotluse kõnealuse arvu kalastuspäevade ülekandmiseks.
3.
Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse samuti määruse (EÜ) 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndis.
4.
Lõikes 2 osutatud taotluses esitatakse järgmine teave:
a)
aruanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, kaasa arvatud taotlust toetavad asjakohased andmed ilmastikuolude kohta,
b)
laeva nimi ja laeva number
ELi
laevastikuregistris.
[Muudatusettepanek 19]
5.
Komisjon teeb lõikes 2 osutatud taotluse kohta otsuse 6 nädala jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast ning teavitab sellest liikmesriiki kirjalikult.
6.
Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõike 5 kohaselt vastuvõetud otsustest.
Liikmesriigid esitavad igal aastal enne 1. novembrit komisjonile aruande eelmisel aastal kaotsiläinud kalastuspäevade ülekandmise kohta nagu on osutatud lõikes 2.
Artikkel 13
Kalapüügiluba
Kalalaevadele, kellel on lubatud püüda harilikku kuldmakrelli, antakse kalapüügiluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1627/94 ning kõnealuste laevade nimed ja numbrid
ELi
laevastikuregistris kantakse nimekirja, mille asjaomane liikmesriik esitab komisjonile.
Olenemata määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 1 lõikest 2 peab kalapüügiluba olema laevadel, mille üldpikkus on alla 10 meetri.
[Muudatusettepanek 20]
Kõnealust nõuet kohaldatakse ka määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndi suhtes.
Artikkel 14
Andmete kogumine
Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.
kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid asjakohase süsteemi saaki ja püügikoormust käsitlevate andmete kogumiseks ja töötlemiseks.
Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 15. jaanuariks oma lipu all sõitnud kalalaevade arvu igas I lisas sätestatud GFCMi lepinguga hõlmatud piirkonna geograafilises alapiirkonnas ning eelmisel aastal lossitud ja ümberlaaditud hariliku kuldmakrelli üldkoguse.
Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretärile.
III peatükk
Püügivahendid
▌
[Muudatusettepanekud 21, 22, 23, 24 ja 25]
Artikkel 15
Võrgusilma miinimumsuurus kalapüügi puhul Mustal merel
1.
Musta mere põhjalähedaste kalavarude traalpüügil kasutatavate nootade võrgusilma miinimumsuurus on 40 mm; noodaosi, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 40 mm ei tohi kasutada ega pardal hoida.
2.
31. jaanuariks 2012 asendatakse lõikes 1 osutatud noot ruudukujuliste silmadega noodaga, mille pära silmasuurus on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noodaga, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus peab olema sama, mis ruudukujuliste silmadega nooda puhul, mille pära silmasuurus on 40 mm, või suurem sellest.
3.
Liikmesriigid, kelle kalalaevad tegelevad põhjalähedaste kalavarude traalpüügiga Mustal merel, esitavad komisjonile esimest korda
1. oktoobriks 2011
ja seejärel iga 6 kuu tagant kalalaevade nimekirja ning nende osakaalu põhjalähedase traalpüügiga tegelevas liikmesriigi kalalaevastikus, kuhu kuuluvad laevad kasutavad ruudukujuliste silmadega nootasid, mille pära silmasuurus on 40 mm, või rombikujuliste silmadega nootasid, mille silmasuurus on vähemalt 50 mm.
[Muudatusettepanek 26]
4.
Komisjon edastab lõikes 2 osutatud teabe GFCMi täitevsekretärile.
Artikkel 16
Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine
Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine sügavamal kui 1000 m on keelatud.
III JAOTIS
KONTROLLIMEETMED
I PEATÜKK
LAEVADE REGISTER
Artikkel 17
Püügiloaga laevade register
1.
Iga liikmesriik saadab
igal aastal
enne 1. detsembrit ▌ komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi abil ajakohastatud nimekirja tema lipu all sõitvate ja tema territooriumil registreeritud üle 15-meetrise üldpikkusega laevade kohta, kellel liikmesriik lubab kalastada GFCMi piirkonnas, väljastades talle selleks püügiloa.
[Muudatusettepanek 27]
2.
Lõikes 1 osutatud nimekirjas esitatakse järgmine teave:
a)
laeva number
ELi
laevastikuregistris ja pardatähis vastavalt komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta I lisa määratlusele ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.
;
[Muudatusettepanek 28]
b)
lubatud püügi- ja/või ümberlaadimisperiood;
c)
kasutatavad püügivahendid.
3.
Komisjon saadab
igal aastal
enne 1. jaanuari ▌ ajakohastatud nimekirja GFCMi sekretariaadile, et nimetatud laevad kantaks GFCMi registrisse, mis hõlmab üle 15 m üldpikkusega laevu, kellel on lubatud kalastada GFCMi lepingu piirkonnas (edaspidi „GFCMi register”).
[Muudatusettepanek 29]
4.
Lõikes 1 osutatud nimekirja muudatused saadetakse komisjonile GFCMi sekretariaadile edastamiseks ning sama menetlust kohaldatakse vähemalt 10 tööpäeva enne seda, kui laev alustab püüki GFCMi piirkonnas.
5.
ELi
kalalaevad, mille üldpikkus on üle 15 meetri ja mis ei ole kantud lõikes 1 osutatud nimekirja, ei tohi GFCMi piirkonnas püüda, pardal hoida, ümber laadida ega lossida ühtegi liiki kalu ega karpe.
[Muudatusettepanek 30]
6.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega nad tagavad, et:
a)
ainult nendel liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel, mis on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja ja mille pardal on liikmesriigi väljastatud püügiluba, on lubatud püügiloa tingimuste alusel kalastada GFCMi piirkonnas;
b)
püügiluba ei väljastata laevadele, kes on GFCMi piirkonnas või mujal tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisavad dokumentaalsed tõendid, et endised omanikud ja reederid ei ole enam nende laevadega juriidiliselt ega majanduslikult seotud ega oma mingit kontrolliõigust nende laevade üle ning nende laevad ei osale enam ebaseaduslikus, teatamata ja reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud;
c)
liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral keelatud tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanike ja reederite osalemine GFCMi registrisse kandmata laevade püügitegevuses, mis toimub GFCMi piirkonnas, ja seotus sellise tegevusega;
d)
liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral ette nähtud, et tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud ja reederid peavad olema lipuliikmesriigi kodanikud või seal asutatud juriidilised isikud;
e)
liikmesriigi laevad järgivad kõiki asjakohaseid GFCMi kaitse- ja majandamismeetmeid.
7.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata üle 15-meetrise üldpikkusega laevadel, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, kala ja karpide püük GFCMi piirkonnas ning nimetatud piirkonnast pärit kala ja karpide pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine.
8.
Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata teabe, mille alusel võib põhjendatult oletada, et üle 15-meetrise üldpikkusega laevad, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, püüavad või laadivad ümber kala ja karpe GFCMi lepingualal.
II PEATÜKK
SADAMARIIGI MEETMED
Artikkel 18
Reguleerimisala
Käesolevat peatükki kohaldatakse kolmandate riikide kalalaevade suhtes.
Artikkel 19
Eelteade
Erandina määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 6 lõikest 1 ▌ on etteteatamisaeg vähemalt 72 tundi enne sadamasse saabumise kavandatud aega.
[Muudatusettepanek 33]
Artikkel 20
Sadamas teostatav kontroll
1.
Olenemata määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 9 lõikest 1, kontrollivad liikmesriigid oma määratud sadamates igal aastal vähemalt 15 % lossimisest ja ümberlaadimisest.
2.
Olenemata määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 9 lõikest 2, kontrollitakse igal juhul selliseid kalalaevu, kes sisenevad liikmesriigi sadamasse ilma eelneva loata.
Artikkel 21
Kontrollimenetlus
Lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 10 sätestatud nõuetele peab sadamas teostatav kontroll vastama II lisas sätestatud nõuetele.
Artikkel 22
Sadama kasutamise keelamine
1.
Liikmesriigid ei luba kolmanda riigi laeval kasutada oma sadamat GFCMi piirkonnas püütud kalatoodete lossimiseks, ümberlaadimiseks ega töötlemiseks ning keelavad sellel sadamateenuste kasutamise, muu hulgas kütuse- ja muude varude täiendamise, välja arvatud vääramatu jõu või merehätta sattumise korral Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artikli 18 tähenduses, et osutada nimetatud olukordade leevendamiseks tingimata vajalikke teenuseid, kui:
a)
asjaomane laev ei
vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele
; või
[Muudatusettepanek 35]
b)
laev on kohaliku kalandusorganisatsiooni koostatud nimekirjas, millesse on kantud laevad, kes tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või aitavad sellele kaasa; või
c)
laeval puudub kehtiv luba tegeleda kalapüügi või sellega seonduva tegevusega GFCMi piirkonnas.
2.
Lõiget 1 kohaldatakse lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõike 2 ning artikli 37 lõigete 5 ja 6 sätetele, milles on käsitletud sadama kasutamise keelamist.
3.
Kui liikmesriik on lõigete 1 või 2 kohaselt keelanud oma sadamate kasutamise, teavitab ta sellest viivitamata asjaomase kalalaeva kaptenit, lipuriiki, komisjoni ning GFCMi täitevsekretäri.
4.
Kui artiklis 1 või 2 osutatud põhjused keelustamiseks enam ei kehti, tühistab liikmesriik oma keelu ja teavitab sellest neid, kellele saadeti teade lõike 3 kohaselt.
IV JAOTIS
KOOSTÖÖ, TEAVITAMINE JA ARUANDLUS
Artikkel 23 Koostöö ja teavitamine
1.
Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd ning vahetavad teavet GFCMi täitevsekretäriga, eelkõige:
a)
asjaomastest andmebaasidest teavet nõutades ja seda sinna edastades;
b)
taotledes ja pakkudes koostööd, et toetada käesoleva määruse tõhusat rakendamist.
2.
Liikmesriigid tagavad, et nende riiklikud kalandusega seotud teabesüsteemid võimaldavad vahetada otse elektroonilisel teel andmeid GFCMi sekretariaadiga III jaotises osutatud sadamariigi kontrollimiste kohta, võttes piisavalt arvesse asjakohaseid konfidentsiaalsusnõudeid.
3.
Liikmesriigid võtavad meetmed teabe vahendamiseks asjaomastele riiklikele ametiasutustele elektrooniliselt ja nende asutuste tegevuse koordineerimiseks
III jaotise II peatükis
esitatud meetmete rakendamisel.
[Muudatusettepanek 36]
4.
Liikmesriigid koostavad käesoleva määruse kohaldamisel kontaktisikute nimekirja, mis saadetakse viivitamata elektrooniliselt komisjonile, GFCMi täitevsekretärile ja GFCMi lepingu osalistele.
Artikkel 24
Statistiliste maatriksite andmete teatamine
1.
Liikmesriigid edastavad igal aastal enne 1. maid GFCMi täitevsekretärile GFCMi statistilise maatriksi ülesannete 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.5 andmed vastavalt III lisale.
▌
[Muudatusettepanek 37]
2.
Esimest korda edastatakse ülesannete 1.3 ja 1.5 andmed enne 1. veebruari 2011.
3.
Liikmesriigid kasutavad lõikes 1 osutatud andmete edastamiseks GFCMi andmesisestuse süsteemi või mis tahes muud sobivat GFCMi sekretariaadi poolt ettenähtud andmeedastusstandardit ja -protokolli, mis on kättesaadav järgmisel veebilehel: http://www.gfcm.org/gfcm/topic/16164.
4.
Liikmesriigid teatavad komisjonile andmetest, mis nad käesolevat artikli alusel on edastanud.
V JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 25
Rakendusaktid
[Muudatusettepanek 48]
Käesoleva määruse
ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib komisjon võtta vastu rakendusakte.
Need rakendusaktid, mis ei piira käesoleva määruse artikli 28 kohaldamist ja mida ei kohaldata määruse II peatükis käsitletud sadamariigi meetmete ning II lisas käsitletud sadamariigi kontrollimise korra suhtes,
võetakse vastu artikli 26
lõikes 2 osutatud läbivaatamismenetluse kohaselt
.
[Muudatusettepanek 49]
Artikkel 26
Komiteemenetlus
[Muudatusettepanek 50]
1.
Komisjoni abistab
määruse (EÜ) nr 2371/2002
EÜT L, 358, 31.12.2002, lk 59.
artikli 30 lõike 1 alusel loodud
kalanduse ja
akvakultuuri
korralduskomitee.
Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011
ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
tähenduses.
[Muudatusettepanek 51]
2.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
määruse 182/2011/EL artiklit 5.
[Muudatusettepanek 52]
▌
[Muudatusettepanek 40]
Artikkel 27
Volituse delegeerimine
Selleks et võtta liidu õigusesse üle eeskirjade kehtivatesse sätetesse tehtavad muudatused, mis muutuvad liidu jaoks kohustuslikuks, võib komisjon vajaduse korral muuta artikli 28 kohaste delegeeritud õigusaktidega ning artiklites 29 ja 30 sätestatud tingimustel käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad järgmist:
–
kalapüügipiirangutega piirkond Lioni lahes kooskõlas artiklitega 4, 5, 6, 7, 8 ja 9;
–
kalapüügipiirangutega piirkonnad süvamere tundlike elupaikade kaitsmiseks kooskõlas II jaotise I peatüki II jao artiklitega 10 ja 11;
–
püügikeeluaja kehtestamine peibutuspüügivahenditega harilikku kuldmakrelli püüdvatele kaluritele kooskõlas II jaotise II peatüki artiklitega 12, 13 ja 14;
–
teabe edastamine GFCMi täitevsekretärile kooskõlas artikli 15 lõikega 4;
–
püügiloaga laevade register kooskõlas artikliga17;
–
koostöö, teavitamine ja aruandlus kooskõlas artiklitega 23 ja24;
–
GFCMi geograafiliste alapiirkondade (GAPid) tabel, kaart ja geograafilised koordinaadid kooskõlas I lisaga;
–
GFCMi statistiliste maatriksite andmed kooskõlas III lisaga.
[Muudatusettepanek 41]
Artikkel 28
Delegeeritud volituste kasutamine
1.
Artiklis 27 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise pädevus antakse komisjonile kolmeks aastaks alates...
*
Väljaannete talitus : palun sisestada käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
.
Komisjon koostab delegeeritud volituste kasutamise kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne kolmeaastase ajavahemiku lõppu.
Delegeeritud volitusi pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 29 tagasi võtab.
2.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
3.
Komisjonile antud volituse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 29 ja 30 sätestatud tingimusi.
[Muudatusettepanek 42]
Artikkel 29
Delegeerimise tagasivõtmine
1.
Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 27 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
2.
Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused.
3.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval.
See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
Kõnealune otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
[Muudatusettepanek 43]
Artikkel 30
Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine
1.
Euroopa Parlament või nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.
Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.
2.
Kui pärast lõikes 1 viidatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.
Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.
3.
Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul vastuväiteid, õigusakt ei jõustu.
Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.
[Muudatusettepanek 44]
Artikkel 31
Määruse (EÜ) nr 1967/2006 muutmine
Määrust (EÜ) nr 1967/2006 muudetakse järgmiselt:
a)
artikli 4 lõige 3 jäetakse välja;
b)
Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:
3.
Veetavate võrkude, välja arvatud lõikes 4 osutatud võrkude puhul kehtivad järgmised võrgusilma alammõõdud:
a)
ruudukujuliste silmadega noot, mille pära silmasuurus on 40 mm, või
(b)
laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noot, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus peab olema sama, mis punktis a osutatud nooda puhul, või suurem sellest.
Kalalaevad tohivad kasutada ja pardal hoida ainult ühte kahest nimetatud võrguliigist.
Komisjon esitab 30. juuniks 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva lõike rakendamise kohta; komisjon esitab vajadusel nimetatud aruande ja liikmesriikidelt enne 31. detsembrit 2011 saadud teabe alusel ettepaneku nõuetekohaste muudatuste tegemiseks.
[Muudatusettepanek 45]
c)
artikkel 24 jäetakse välja;
d)
artiklist 27 jäetakse välja lõiked 1 ja 4.
▌
[Muudatusettepanek 46]
Artikkel 32
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas
.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
...,
Euroopa Parlamendi nimelNõukogu nimel
presidenteesistuja
I LISA
A)
GFCMi geograafiliste alapiirkondade (GAPid) tabel
FAO ALAPIIRKOND
FAO STATISTILISED RAJOONID
GAPid
LÄÄNEOSA
1.1
BALEAARID
1
Alboráni mere põhjaosa
2
Alboráni saar
3
Alboráni mere lõunaosa
4
Alžeeria
5
Baleaari saared
6
Põhja-Hispaania
11.1
Lääne-Sardiinia
1.2
LIONI LAHT
7
Lioni laht
1.3
SARDIINIA
8
Korsika
9
Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa
10
Türreeni mere lõunaosa
11.2
Ida-Sardiinia
12
Põhja-Tuneesia
KESKOSA
2.1
AADRIA MERI
17
Aadria mere põhjaosa
18
Aadria mere lõunaosa
2.2
JOONIA MERI
13
Hammameti laht
14
Qābise laht
15
Malta
16
Lõuna-Sitsiilia
18
Aadria mere lõunaosa (osa)
19
Joonia mere lääneosa
20
Joonia mere idaosa
21
Joonia mere lõunaosa
IDAOSA
3.1
EGEUSE MERI
22
Egeuse meri
23
Kreeta
3.2
LEVANT
24
Põhja-Levant
25
Küpros
26
Lõuna-Levant
27
Levant
MUST MERI
4.1
MARMARA
28
Marmara meri
4.2
MUST MERI
29
Must meri
4.3
AASOVI MERI
30
Aasovi meri
B)
GFCMi geograafiliste alapiirkondade (GAPid) kaart (GFCM, 2009)
─ FAO statistilised rajoonid (punasega) ─ GFCMi geograafilised alapiirkonnad (mustaga)
01 – Alboráni mere põhjaosa
07 – Lioni laht
13 – Hammameti laht
19 – Joonia mere lääneosa
25 – Küpros
02 – Alboráni saar
08 – Korsika
14 – Qābise laht
20 – Joonia mere idaosa
26 – Lõuna-Levant
03 – Alboráni mere lõunaosa
09 – Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa
15 – Malta
21 – Joonia mere lõunaosa
27 – Levant
04 – Alžeeria
10 – Türreeni mere lõuna- ja keskosa
16 – Lõuna-Sitsiilia
22 – Egeuse meri
28 – Marmara meri
05 – Baleaari saared
11.1 – Lääne-Sardiinia 11.2 – Ida-Sardiina
17 – Aadria mere põhjaosa
23 – Kreeta
29 – Must meri
06 – Põhja-Hispaania
12 – Põhja-Tuneesia
18 – Aadria mere lõunaosa
24 – Põhja-Levant
30 – Aasovi meri
C)GFCMi geograafiliste alapiirkondade (GAPid) geograafilised koordinaadid (GFCM, 2009)
GAPid
PIIRID
GAPid
PIIRID
GAPid
PIIRID
GAPid
PIIRID
1
Rannajoon
36º N 5º 36' W
36º N 3º 20' W
36º 05' N 3º 20' W
36º 05' N 2º 40' W
36º N 2º 40' W
36º N 1º 30' W
36º 30' N 1º 30' W
36º 30' N 1º W
37º 36' N 1º W
4
Rannajoon
36º N 2º 13' W
36º N 1º 30' W
36º 30' N 1º 30' W
36º 30' N 1º W
37º N 1º W
37º N 0º 30' E
38º N 0º 30' E
38º N 8º 35' E
Alžeeria-Tuneesia piir
Maroko-Alžeeria piir
7
Rannajoon
42º 26' N 3º 09' E
41º 20' N 8º E
Prantsusmaa-Itaalia piir
10
Rannajoon (k.a Põhja-Sitsiilia)
41º 18' N 13º E
41º 18' N 11º E
38º N 11º E
38º N 12º 30' E
2
36º 05' N 3º 20' W
36º 05' N 2º 40' W
35º 45' N 3º 20' W
35º 45' N 2º 40' W
5
38º N 0º 30' E
39º 30' N 0º 30' E
39º 30' N 1º 30' W
40º N 1º 30' E
40º N 2º E
40º 30' N 2º E
40º 30' N 6º E
38º N 6º E
8
43º 15' N 7º 38' E
43º 15' N 9º 45' E
41º 18' N 9º 45' E
41º 20' N 8º E
41° 18' N 8° E
11
41º 47' N 6º E
41° 18' N 6° E
41º 18' N 11º E
38º 30' N 11º E
38º 30' N 8º 30' E
38º N 8º 30' E
38º N 6º E
3
Rannajoon
36º N 5º 36' W
35º 49' N 5º 36' W
36º N 3º 20' W
35º 45' N 3º 20' W
35º 45' N 2º 40' W
36º N 2º 40' W
36º N 1º 13' W
Maroko-Alžeeria piir
6
Rannajoon
37º 36' N 1º W
37º N 1º W
37º N 0º 30' E
39º 30' N 0º 30' E
39º 30' N 1º 30' W
40º N 1º 30' E
40º N 2º E
40º 30' N 2º E
40º 30' N 6º E
41º 47' N 6º E
42º 26' N 3º 09' E
9
Rannajoon
Prantsusmaa-Itaalia piir
43º 15' N 7º 38' E
43º 15' N 9º 45' E
41º 18' N 9º 45' E
41º 18' N 13º E
12
Rannajoon
Alžeeria-Tuneesia piir
38º N 8º 30' E
38º 30' N 8º 30' E
38º 30' N 11º E
38º N 11º E
37º N 12º E
37º N 11º 04„E
GAPid
PIIRID
GAPid
PIIRID
GAPid
PIIRID
13
Rannajoon
37º N 11º 04' E
37º N 12º E
35º N 13º 30' E
35º N 11º E
19
Rannajoon (k.a Ida-Sitsiilia)
40º 04' N 18º 29' E
37º N 15º 18' E
35º N 15º 18' E
35º N 19º 10' E
39º 58' N 19º 10' E
25
35º 47' N 32º E
34º N 32º E
34º N 35º E
35º 47' N 35º E
14
Rannajoon
35º N 11º E
35º N 15º 18' E
Tuneesia-Liibüa piir
20
Rannajoon
Albaania-Kreeka piir
39º 58' N 19º 10' E
35º N 19º 10' E
35º N 23º E
36º 30' N 23º E
26
Rannajoon
Liibüa-Egiptuse piir
34º N 25º 09' E
34º N 34º 13' E
Egiptuse – Gaza sektori piir
15
36º 30' N 13º 30' E
35º N 13º 30„E
35º N 15º 18' E
36º 30' N 15º 18' E
21
Rannajoon
Tuneesia-Liibüa piir
35º N 15º 18' E
35º N 23º E
34º N 23º E
34º N 25º 09' E
Liibüa-Egiptuse piir
27
Rannajoon
Egiptuse – Gaza sektori piir
34º N 34º 13' E
34º N 35º E
35º 47' N 35º E
Türgi-Süüria piir
16
Rannajoon
38º N 12º 30' E
38º N 11º E
37º N 12º E
35º N 13º 30' E
36º 30' N 13º 30' E
36º 30' N 15º 18' E
37º N 15º 18' E
22
Rannajoon
36º 30' N 23º E
36º N 23º E
36º N 26º 30' E
34º N 26º 30' E
34º N 29º E
36º 43' N 29º E
28
17
Rannajoon
41º 55' N 15º 08' E
Horvaatia-Montenegro piir
23
36º N 23º E
36º N 26º 30' E
34º N 26º 30' E
34º N 23º E
29
18
Rannajooned (mõlemad pooled)
41º 55' N 15º 08' E
40º 04' N 18º 29' E
Horvaatia-Montenegro piir
Albaania-Kreeka piir
24
Rannajoon
36º 43' N 29º E
34º N 29º E
34º N 32º E
35º 47' N 32º E
35º 47' N 35º E
Türgi-Süüria piir
30
„
II LISA
Laevade kontrollimise kord sadamariigis
(1)
Laeva andmed
Sadamainspektor:
a)
kontrollib, et pardal hoitavad ametlikud dokumendid on kehtivad, võttes vajaduse korral ühendust asjaomase lipuriigiga või rahvusvaheliste laevaregistritega;
b)
korraldab vajaduse korral dokumentide ametliku tõlkimise;
c)
kontrollib, et laeva nimi, lipp, pardatähis ja tähistused (samuti laeva Rahvusvaheline Merendusorganisatsiooni (IMO) number, kui see on olemas) ning rahvusvaheline raadiokutsung on õiged;
d)
uurib võimaluse korral, kas laev on muutnud nime ja/või lippu, ning märgib sel juhul üles varasema(d) nime(d) ja lipu(d);
e)
märgib üles registreerimissadama, laeva omaniku (ning käitaja ja tegeliku tulusaaja, kui see erineb omanikust), esindaja ja kapteni nime ja aadressi, sh ettevõtte identifitseerimisnumbri ja registreeritud omaniku, kui see on olemas; ning
f)
märgib üles varasema(te) omaniku/omanike nime(d) ja aadressi(d) eelneva viie aasta jooksul.
(2)
Püügiluba/püügiload
Sadamainspektor kontrollib, et kalapüügiluba või kalade ja kalatoodete transpordiluba vastab punkti 1 alusel saadud teabele, ning kontrollib loa/lubade kehtivusaega ja selle/nende kohaldamist piirkondade, liikide ja püügivahendite suhtes.
(3)
Muud dokumendid
Sadamainspektor vaatab läbi kõik asjakohased dokumendid, sh elektroonilised dokumendid.
Asjaomased dokumendid võivad hõlmata logiraamatuid, eelkõige kalapüügipäevikuid, ja ka munsterrolli, lastiplaane ning olemasolu korral kalatrümmide jooniseid või kirjeldusi.
Nimetatud hoiuruume või –alasid võidakse kontrollida, et teha kindlaks, kas nende suurus ja koosseis vastab joonistele või kirjeldustele ning kas last on paigutatud lastiplaanide kohaselt.
Vajaduse korral hõlmavad kõnealused dokumendid ka piirkondliku kalandusorganisatsiooni väljastatud püügi- või kaubandusdokumente.
(4)
Püügivahendid
a)
Sadamainspektor(id) kontrollib/kontrollivad, et pardal olevad püügivahendid vastavad püügiloa/lubade tingimustele.
Püügivahendeid võidakse kontrollida, et kindlaks teha, kas sellised tunnused nagu näiteks võrgusilma suurus(ed) (ja võimalikud seadised), võrkude pikkus, õngekonksu suurus jne vastavad kehtivatele õigusaktidele ning kas püügivahendite märgised vastavad nendele, mida laeval on lubatud kasutada.
b)
Sadamainspektor(id) võib/võivad laeva ka läbi otsida, veendumaks et laeval ei ole peidetud või ebaseaduslikke püügivahendeid.
(5)
Kala ja kalatooted
a)
Sadamainspektor(id) kontrollib/kontrollivad, kuivõrd see on võimalik, kas pardal olevad kalad ja kalatooted on püütud kehtiva(te) loa/lubade tingimuste kohaselt.
Selleks kontrollib/kontrollivad sadamainspektor(id) vajaduse korral kalapüügipäevikut, esitatud aruandeid, sh neid, mis on edastatud laevaseiresüsteemi kaudu.
b)
Pardal hoitavate koguste ja liikide kindlaksmääramiseks võib/võivad sadamainspektor(id) kontrollida kas trümmis olevat kala või kala lossimise ajal.
Seda tehes võib/võivad sadamainspektor(id) avada karpe, millesse kala on pakendatud, ja liigutada kala või karpe, et teha kindlaks kalatrümmide rikkumatust.
c)
Mahalaadimisel võib/võivad sadamainspektor(id) kontrollida lossitud liike ja koguseid.
Kõnealune kontroll võib hõlmata toote liiki, eluskaalu (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused) ja ümberarvestustegurit, mida kasutati, et arvutada kaal pärast töötlemist ümber eluskaaluks.
Sadamainspektor(id) võib/võivad ka kontrollida võimalikke pardale jäetud koguseid.
d)
Sadamainspektor(id) võib/võivad kontrollida kogu pardal oleva saagi kogust ja koostist, sh proovivõtu teel.
(6)
Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kontrollimine
Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklit 11.
(7)
Aruanne
Pärast kontrollimist koostab ja allkirjastab inspektor kirjaliku aruande ning esitab laeva kaptenile selle koopia.
(8)
Sadamariigi kontrollide tulemused
Sadamariigi kontrollide tulemused hõlmavad vähemalt järgmist teavet:
1.
Kontrolli andmed:
–
kontrolliasutus (kontrolliasutuse nimi või asutuse määratud muu asutuse nimi),
–
inspektori nimi,
–
kontrolli kuupäev ja kellaaeg,
–
kontrollisadam (koht, kus laev on kontrollitud) ning
–
kuupäev (aruande koostamise kuupäev).
2.
Laeva andmed:
–
laeva nimi,
–
laeva tüüp,
–
püügivahendite liik,
–
laeva pardatähis (laeva pardanumber) ja IMO number (kui on olemas) ja vajaduse korral muud numbrid,
–
rahvusvaheline raadiokutsung,
–
MMSI number (liikuva mereside raadiosaatja tunnuskood), kui on olemas,
–
lipuriik (riik, kus laev on registreeritud),
–
varasem(ad) nimi/nimed ja lipp/lipud, kui on olemas,
–
kodusadam (sadam, kus laev on registreeritud) ja varasemad kodusadamad,
–
laeva omanik (nimi, aadress, kontaktandmed),
–
tegelik tulusaaja, kui erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed),
–
laeva käitaja, kes vastutab laeva kasutamise eest, kui see erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed),
–
laeva esindaja (nimi, aadress, kontaktandmed),
–
varasema(te) omaniku/omanike nimi/nimed ja aadress(id), kui on olemas,
–
kapteni ja püügimeistri nimi, kodakondsus ja merendusalane kvalifikatsioon,
–
munsterroll.
3.
Kalapüügiluba (litsentsid/load):
–
laeva luba/load kalastada või transportida kala ja kalatooteid,
–
loa(d) väljastanud riik/riigid,
–
loa/lubade tingimused, sh piirkonnad ja kehtivusaeg,
–
asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon,
–
loa/lubade piirkonnad, reguleerimisala ja kehtivusaeg,
–
lubatud eraldiste üksikasjad – kvoodid, püügikoormus või muu,
–
lubatud liigid, kaaspüük ja püügivahendid ning
–
ümberlaadimise andmed ja dokumendid (vajaduse korral).
4.
Püügireisi andmed:
–
püügireisi alguse kuupäev, kellaaeg, püügipiirkond ja koht,
–
külastatud piirkonnad (sisenemine ja väljumine erinevatest piirkondadest),
–
ümberlaadimistoimingud merel (kuupäev, liigid, koht, ümberlaaditud kala kogus),
–
viimasena külastatud sadam ning
–
käimasoleva püügireisi lõpu kuupäev ja kellaaeg,
–
järgmine kavandatav külastatav sadam, vajaduse korral.
5.
Saagi kontrollimise tulemused:
–
lossimise algus ja lõpp (kellaajad ja kuupäev),
–
kalaliigid,
–
tooteliik,
–
eluskaal (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused),
–
asjaomane ümberarvestustegur,
–
kaal pärast töötlemist (lossitud kogused liikide kaupa ja kirjeldused),
–
vastav eluskaal (lossitud kogustele vastav eluskaal, toote mass korrutatud ümberarvestusteguriga) ning
–
kontrollitud kala ja kalatoodete kavandatav sihtkoht,
–
vajaduse korral pardal hoitava kala kogus ja liigid.
6.
Püügivahendite kontrolli tulemused:
–
püügivahendite liikide üksikasjad.
7.
Järeldused:
–
kontrollimise järeldused, sh arvatavate rikkumiste kirjeldus ja viited asjaomastele eeskirjadele ja meetmetele.
Sellekohased tõendid lisatakse kontrolliaruandele.
III LISA
A)GFCM/teadusliku nõuandekomitee laevastiku osadeks liigitamine
Rühmad
<6 meetrit
6–12 meetrit
12–24 meetrit
Üle 24 meetri
1.
Mitmeotstarbelised mootorita väikekalapüügilaevad
A
2.
Mitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad
B
C
3.
Traalerid
D
E
F
4.
Seinerid
G
H
5.
Õngejadakalapüügi laevad
I
6.
Pelaagilise traalpüügilaevad
J
7.
Tuunipüügiseinerid
K
8.
Tragipüügilaevad
L
9.
Mitmeotstarbelised laevad
M
Laevastiku osade kirjeldus
AMitmeotstarbelised mootorita väikekalapüügilaevad – kõik mootorita (tuule jõul või käituriga liikuvad) laevad, mille üldpikkus on alla 12 m.
BMitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad, mille pikkus on alla 6 m – kõik mootoriga laevad, mille üldpikkus on alla 6 m.
CMitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad, mille pikkus on 6–12 m – kõik mootoriga laevad, mille üldpikkus on 6–12 m ning millel kasutatakse aasta jooksul erinevaid püügivahendeid, kusjuures ühtki püügivahendit ei kasutata teistest märgatavalt rohkem, või millel kasutatakse käesolevas liigituses nimetamata püügivahendit.
DTraalerid, mille pikkus on alla 12 m – kõik laevad, mille üldpikkus on alla 12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.
ETraalerid, mille pikkus on 12–24 m – kõik laevad, mille üldpikkus on 12–24 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.
FTraalerid, mille pikkus on üle 24 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 24 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.
GSeinerid, mille pikkus on 6–12 m – kõik laevad, mille üldpikkus on 6–12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük seinnoodaga.
HSeinerid, mille pikkus on üle 12 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük seinnoodaga, välja arvatud laevad, millel kasutatakse seinnoota tuunipüügiks mis tahes ajal aasta jooksul.
IÕngejadakalapüügi laevad, mille pikkus on üle 6 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük õngejadadega.
JPelaagilise traalpüügil laevad, mille pikkus on üle 6 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük pelaagilise traaliga.
KTuunipüügiseinerid – kõik laevad, millel kasutatakse tuunipüügiks seinnoota mis tahes ajavahemiku jooksul aastas.
LTragipüügilaevad, mille pikkus on üle 6 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjavõrkudega.
MMitmeotstarbelised laevad, mille pikkus on üle 12 m – kõik laevad, mille üldpikkus on üle 12 m ning millel kasutatakse aasta jooksul erinevaid püügivahendeid, kusjuures ühtki püügivahendit ei kasutata teistest märgatavalt rohkem, või millel kasutatakse käesolevas liigituses nimetamata püügivahendit.
Märkus: Kõikidesse lahtritesse võib lisada teavet.
Eespool esitatud tabeli tühjad lahtrid tähendavad seda, et asjaomaseid laevu ei ole palju.
Vajaduse korral on siiski soovitav liita „tühja lahtri” teave kõige sobivama kõrvaloleva „sinise lahtri” teabele.
B)Püügikoormuse Tabelis osutatakse nominaalsele püügikoormusele.
mõõtmist käsitlev tabel
Püügivahend
Skaala ja mõõtmed
Võimsus
Tegevus
Nominaalne püügikoormus
Kalapüügi intensiivsuse arvutamiseks (püügikoormus • km2) ning püügikoormuse sidumiseks püütud liikidega tuleks viidata konkreetsele piirkonnale (märkida pindala).
Tragi (molluskite püüdmiseks)
Avatud võrgusuu, võrgusuu laius
GT
Kalapüügi aeg
Selle ala pindala, kus kasutati tragisid Püügikoormust käsitlevad meetmed, mis ei hõlma ajaliselt kindlaksmääratud tegevust, tuleks ajaliselt määratleda (nt aasta).
Traal (sh põhjavõrgud lestaliste püüdmiseks)
Traali liik (pelaagiline, põhja-)
GT ja/või GRT
Mootori võimsus
Võrgusilma suurus
Võrgu suurus (võrguava laius)
Kiirus
GT
Kalapüügi aeg
GT × päevade arv
GT × tundide arv
KW × päevade arv
Seinnoot
Võrgu pikkus ja sügavus
GT
Valguse tugevus
Väikepaatide arv
GT
Võrgu pikkus ja sügavus
Otsingu aeg
Pardale hiivamine
GT × vettelaskmiste arv14
Võrgu pikkus × pardalehiivamiste arv
Võrgud
Võrgu tüüp (nt abar, nakkevõrk)
Võrgu pikkus (määrustega ette nähtud)
GT
Võrgu pindala
Võrgusilma suurus
Võrgu pikkus ja sügavus
Kalapüügi aeg
Võrgu pikkus × päevade arv
Pindala × päevade arv
Õngejadad
Konksude arv
GT
Õngejadade arv
Konksude omadused
Sööt
Konksude arv
Õngejadade arv
Kalapüügi aeg
Konksude arv × tundide arv
Konksude arv × päevade arv
Õngejadade arv × päevade/tundide arv
Lõkspüünised
GT
Lõkspüüniste arv
Kalapüügi aeg
Lõkspüüniste arv × päevade arv
Seinerid/
peibutuspüügivahendid
Peibutuspüügivahendite arv
Number of FADs
Püügireiside arv
Peibutuspüügivahendite arv ×
Püügireiside arv
C)
GFCMi 1. ülesanne – tegevusüksused
