P6_TA(2005)0175
Tööaja korraldus ***I
A6-0105/2005
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (KOM(2004)0607 – C6-0122/2004 – 2004/0209(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0607) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 137 lõiget 2, vastavalt millele komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6-0122/2004 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6-0105/2005 );
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastadaEuroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
P6_TC1-COD(2004)0209
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
2005/.../EÜ
, millega muudetakse direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,
võttes arvesse komisjoni
ettepanekut
,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000 Lissaboni kohtumise järeldusi,
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ELT C
[…]
,
[…]
, lk
[…]
.
,
võttes arvesse regioonide komitee arvamust ELT C
[…]
,
[…]
, lk
[…]
.
,
toimides asutamislepingu artiklis 251
sätestatud korras
Euroopa Parlamendi 11. mai 2005. aasta seisukoht
.
ning arvestades järgmist: (1)
Asutamislepingu artiklis 137 on ette nähtud, et ühendus toetab ja täiendab liikmesriikide tegevust, pidades silmas töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja turvalisuse kaitseks.
Nimetatud artikli alusel vastu võetud direktiivid peavad vältima haldus-, finants- ja juriidilise piirangute kehtestamist, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega
ettevõtjate
asutamist ja arengut.
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.
määratakse kindlaks minimaalsed ohutus- ja tervishoiunõuded tööaja korralduse kohta ning mida kohaldatakse igapäevase puhkeaja, vaheaegade, igaädala puhkeaja, maksimaalse iganädalase tööaja, iga-aastase puhkuse ja lisaks teatava öötöö, vahetustega töö ja töökorralduse aspektide suhtes.
(3)
Direktiivi 2003/88/EÜ
artikkel 19 ja artikli 22 lõige 1 sisaldavad klauslit
, et need tuleb enne 23. novembrit 2003 uuesti läbi vaadata.
(4)
Rohkem kui kümme aastat pärast nõukogu direktiivi 93/104/EÜ
EÜT L 307, 13.12.1993, lk 18.
Direktiiv on tunnistatud kehtetuks direktiiviga 2003/88/EÜ.
vastuvõtmist, mis on algdirektiiv tööaja korralduse valdkonnas, on osutunud vajalikuks kaasajastada ühenduse tööaega käsitlevaid õigusakte, et paremini
arvesse võtta
nii tööandjate kui ka töötajate
uut olukorda
ja
uusi nõudmisi
,
Lissaboni eesmärkide täitmise vajadust ja Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigust.
(5)
Töö- ja perekonnaelu omavaheline sobitamine on oluline osa, et saavutada Euroopa Liidu Lissaboni strateegias püstitatud eesmärke
, eelkõige naiste tööhõive määra suurendamist.
Selle eesmärk on luua mitte ainult parem töökliima, vaid võimaldada ka paremat kohandamist töötaja vajadustega, eriti perekondlike kohustustega.
Mitmed direktiivis 2003/88/EÜ tehtud muudatused
püüavad
tööd ja perekonnaelu paremini kokku sobitada.
(6)
Selleks kontekstis lasub liikmesriikidel kohustus kutsuda tööturu osapooli üles sõlmima asjaomasel tasandil lepinguid, kus oleks kehtestatud eeskirjad paremaks
töö
ja perekonnaelu omavahel kokkusobitamiseks.
(7)
On tekkinud vajadus
tugevdada
töötajate tervise ja
ohutuse kaitset
,
hoolimata
tööaja
korraldamise
uute vormide väljakutsetest, kehtestada tööaja mudelid, mis pakuvad töötajatele võimalusi elukestvaks õppeks ning leida uus tasakaal ühelt poolt töö ja perekonnaelu kokkusobitamise ning teiselt poolt tööaja paindliku korraldamise vahel.
(8)
Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt on mõiste "tööaeg" iseloomulikud tunnused töötajale esitatud nõuded olla kohal tööandja määratud paigas ja tööandjale kättesaadav, et vajaduse korral viivitamatult teenuseid osutada.
(9)
Samuti tuleb vaadata uuesti läbi
võrdlusperioodi eranditega
seotud sätted,
eesmärgiga
luua võimalused uute tööaja mudelite kohaldamiseks, mille hulka kuulub elukestva õppe korraldamine
,
ja
lihtsustada olemasolevat korda, et
kohandada neid tööandjate,
eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadustele ja eriti paindikkusega seotud vajadustele
, ja töötajate vajadustele.
(10)
Direktiivi 2003/88/EÜ artikli
22 lõike 1 kohaldamise käigus saadud kogemused näitavad, et täiesti individuaalne lõplik otsus mitte pidada kinni direktiivi artiklist 6
tekitab
probleeme
ja on põhjustanud kuritarvitusi
seoses töötajate tervise ja
ohutuse
kaitsega ning töötaja vaba valikuga.
Seetõttu tuleks Artikli 22 lõikes 1 sisalduva loobumisvõimaluse kohaldamine lõpetada.
(11)
Vastavalt asutamislepingu artikli 138 lõikele 2 konsulteeris komisjon ühenduse tasandil tööturu osapooltega ühenduse tegevuse võimaliku suuna üle selles valdkonnas.
(12)
Pärast konsulteerimist pidas komisjon ühenduse meetmeid soovitavaks ja konsulteeris uuesti ühenduse tasandil tööturu osapooltega kavandatava ettepaneku sisu üle vastavalt asutamislepingu artikli 138 lõikele 3.
(13)
Nimetatud teise konsultatsioonietapi kestel ei teavitanud tööturu osapooled komisjoni oma soovist algatada asutamislepingu artikli 138 lõikes 4 ettenähtud menetlust, mille tulemuseks võiks olla lepingu sõlmimine.
(14)
Et
käesoleva direktiivi
eesmärke, mis taotlevad ühenduse
tööaja korralduse
õigusaktide kaasajastamist, ei saa liikmesriigid piisaval määral teostada ning parem oleks neid teostada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastavalt asutamislepingu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse põhimõttele meetmeid.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev
direktiiv
kaugemale kui nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalik.
(15)
Käesolev direktiiv arvestab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mida tunnistab Euroopa Liidu
põhiõiguste
harta.
Eelkõige on käesoleva direktiivi eesmärk tagada sobivate ja õiglaste töötingimuste õiguse täielik järgmine (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 31
, eriti selle lõige 2, milles märgitakse, et igal töötajal on õigus maksimaalse tööaja piirangule, igapäevastele ja -nädalastele puhkeaegadele ja iga-aastasele palgalisele puhkusele
)
ning õigus kokku sobitada perekonna- ja tööelu (nimetatud harta artikkel 33)
.
(16)
Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele ei saa liikmesriigid allpool kavandatud meetme eesmärke piisaval määral teostada, sest tegemist kehtiva ühenduse õigusakti muutmisega.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1
Direktiivi 2003/88/EÜ muudetakse järgmiselt:
1
)
Artiklile 2 lisatakse
järgmised punktid
:
1a. "valvekord" – ajavahemik, mille jooksul
töötaja
ei või vabalt käsutada oma aega ja tal
on kohustus
olla kättesaadav
oma töökohal
või muul tööandaja määratud töökohal, et teha oma tavalist tööd ja/või täita teatavaid kohustuste täitmisel olemisega seotud kindlaid ülesandeid ja kohustusi kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega;
1b. "valvekorra tegevusetu aeg" – ajavahemik, mille jooksul töötaja on valvekorras
punkti
1a tähenduses, kuid
ei tee tavalist tööd ega täida kohustuste täitmisel olemisega seotud kindlaid ülesandeid ja kohustusi kooskõlas asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega.
2
)
Lisatakse järgmine
artikkel
:
Artikkel 2a
Valvekord
Kogu valvekorra aeg, sealhulgas tegevusetu aeg, loetakse tööajaks.
Kollektiivlepingute, tööturu osapoolte vaheliste teiste lepingute või õigusnormide alusel võib valvekorra tegevusetut aega siiski arvestada eri viisil, et täita artiklis 6 sätestatud keskmise iganädalase maksimaalse tööaja nõuet tingimusel, et järgitakse töötajate ohutuse ja tervise kaitset käsitlevaid üldpõhimõtteid.
3)
Lisatakse järgmine artikkel:
Artikkel 2b
Tööaja arvestus
Töötajate puhul, kellel on rohkem kui üks tööleping, ja käesoleva direktiivi kohaldamise otstarbeks on töötaja tööaeg iga lepingu alusel töötatud tööaegade summa.
4)
Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõik:
Liikmesriigid võtavad õigus- ja haldusnormide või teiste asjakohaste sätetega vajalikke meetmeid, et ergutada tööandjaid töö korraldamisel arvestama teatava mudeli järgi töötajate vajadust sobitada kokku töö- ja perekonnaelu.
Liikmesriigid võtavad eriti vajalikud meetmed tagamaks, et:
-
tööandjad teavitavad töötajaid aegsasti ette kõikidest tööaja mudeli muudatustes;
-
töötajatel on õigus taotleda töötundide ja -mudelite muutmist, ning tööandjad on kohustatud nimetatud taotlusi õiglaselt käsitlema, võttes arvesse tööandjate ja töötajate paindlikkuse vajadusi.
Tööandja võib nimetatud taotlustest keelduda ainult siis, kui töökorralduse muutusest tööandjale tulenev kahju on töötaja saadud kasuga võrreldes ebaproportsionaalne.
5)
Artikli 16 punkt b asendatakse järgmiselt:
b)
artikli 6 (maksimaalne iganädalane tööaeg) kohaldamiseks võrdlusperioodi, mis ei
ületa
nelja
kuud.
Võrdlusperiood
ei tohi
olla pikem töölepingu kestusest.
Iga-aastased põhipuhkused, mida antakse vastavalt artiklile 7, ja haiguspuhkuse perioodid ei lähe keskmise arvutamisel arvesse või on neutraalsed;
6)
Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
a)
Lõike
1
sissejuhatav osa
asendatakse
järgmisega
:
1.
Nõuetekohaselt töötajate ohutuse ja tervise kaitse üldpõhimõtteid arvestades võivad liikmesriigid teha erandeid artiklitest 3–6, artiklist 8 ja artikli 16 punktidest a ja c, kui tööaja pikkust kõnealuse tegevuse konkreetsete omaduste tõttu ei mõõdeta ja/või ei määrata eelnevalt kindlaks või kui selle võivad kindlaks määrata töötajad ise, eriti kui kõne all on:
b)
Lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:
a)
tegevjuhid (või nendega võrreldaval ametikohal olevad isikud), nende otseses alluvuses olevad kõrgema astme juhid ja isikud, kelle on vahetult ametisse nimetanud juhatus;
c)
Lõikes 2 asendatakse sõnad "tingimusel, et kõnealustele töötajatele antakse hüvituseks võrdväärse pikkusega puhkeajad" sõnadega "tingimusel, et kõnealustele töötajatele antakse hüvituseks võrdväärse pikkusega puhkeajad
pärast kohustuste täitmisel oldud aja lõppemist vastavalt asjakohastele õigusaktidele, kollektiivlepingule või teistele tööturu osapoolte vahelistele lepingutele".
d)
Lõike 3 sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad "artiklitest 3, 4, 5, 8 ja 16" sõnadega "artiklitest 3, 4, 5, 8 ja artiklist 16 punktidest a ja c".
e)
Lõiget 5 muudetakse järgmiselt:
i)
Esimene lõik asendatakse järgmise tekstiga:
Käesoleva artikli lõike 2 kohaselt võib teha erandeid artiklist 6 koolitusel olevate arstide puhul vastavalt käesoleva lõike teises kuni
kuuendas
lõigus
ettenähtud sätetele
.
ii)
Viimane lõik jäetakse välja.
7)
Artikli 18 kolmandas lõigus asendatakse
väljend
"tingimusel, et kõnealustele töötajatele võimaldatakse hüvituseks samaväärse pikkusega puhkeajad"
väljendiga
"tingimusel, et kõnealustele töötajatele võimaldatakse hüvituseks samaväärse pikkusega puhkeajad
pärast kohustuste täitmisel oldud aja lõppemist vastavalt asjakohastele õigusaktidele, kollektiivlepingule või teistele tööturu osapoolte vahelistele lepingutele".
8)
Artikkel 19 asendatakse järgmise tekstiga:
Võimalust kalduda kõrvale artiklist 16 võib kasutada võrdlusperioodi pikendamiseks maksimaalselt 12 kuuni objektiivsetel, tehnilistel või töökorraldusega seotud põhjustel, järgides töötajate ohutuse ja tervise kaitse üldisi põhimõtteid:
a)
kui töötajate suhtes kehtivad kollektiivlepingud või tööturu osapoolte vahelised lepingud artikli 18 kohaselt või
b)
õigusnormidega juhul, kui töötajate suhtes ei kehti kollektiivlepingud või tööturu osapoolte vahelised teised lepingud, tingimusel et asjaomane liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et:
–
tööandja teavitab töötajaid ja/või nende esindajaid kavandatavast tööaja mudeli kehtestamisest ja selle muudatustest ning konsulteerib nendega;
–
tööandja võtab vajalikke meetmeid, et vältida ja/või kõrvaldada kõik tervise ja ohutusega seotud ohud, mis võivad liituda kavandatava tööaja mudeliga.
9)
Artiklis 20 jäetakse välja lõige 2.
10)
Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:
a)
Lõige 1 asendatakse järgmisega: 1.
Liikmesriigil on võimalus mitte kohaldada artiklit 6, kui ta samal ajal järgib töötajate ohutuse ja tervise kaitse üldpõhimõtteid ning võtab vajalikke meetmeid.
Selle võimaluse kohaldamine peab siiski olema konkreetselt ette nähtud kollektiivlepingu või lepinguga, mis on sõlmitud tööturu osapoolte vahel siseriiklikul või piirkondlikul tasandil või kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega, või kollektiivlepinguga või lepinguga, mis on sõlmitud tööturu osapoolte vahel asjaomasel tasandil.
Selle võimaluse kohaldamine on võimalik ka tööandja ja töövõtja vahelise kokkuleppe korral, kui ühtegi kollektiivlepingut ei kehti või kui kõnealuses ettevõttes või asutuses ei ole töötajate
esinduste
, kellel oleksid volitused vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale tööturu osapoolte vahelise kollektiivlepingu või lepingu sõlmimiseks selles valdkonnas.
b)
Lisatakse järgmine
lõige
:
1a.
Igal juhul peavad kõik liikmesriigid, kes kasutavad lõikes 1 ettenähtud võimalust, võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et:
a)
ükski tööandja ei nõua töötajalt, et ta töötaks rohkem kui nelikümmend kaheksa tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul, mida arvestatakse artikli 16 punktis b kirjeldatud võrdlusperioodi keskmisena, välja arvatud juhul, kui ta on
tellimisraamatu muudatuste alusel
saanud töötajalt kirjaliku nõusoleku sellist tööd teha.
Sellise kokkuleppe kehtivus on maksimaalselt
kuus kuud
ja seda võib pikendada.
Individuaalse töölepingu allkirjastamise käigus või katseajal antud nõusolek on õigustühine ja ei kehti;
b)
ükski töötaja ei tohi kannatada kahju, kui ta ei soovi sellise töö tegemiseks oma nõusolekut anda;
c)
ühtegi töötajat ei tohi rakendada rohkem kui kuuskümmend viis tundi ükskõik millisel nädalal, välja arvatud juhul, kui tööturu osapoolte vahel sõlmitud kollektiivlepingus või lepingus on sätestatud teisiti;
d)
tööandja peab ajakohastatult arvet kõigi töötajate üle, kes sellist tööd teevad, ning reaalselt töötatud tundide arvu üle;
e)
arvepidamine esitatakse pädevale ametiasutusele, kellel on õigus töötajate ohutuse ja/või tervise kaitse eesmärgil keelata või piirata võimalust nädala maksimaalset töötundide arvu ületamiseks;
f)
tööandja annab päevale ametiasutusele viimase nõudmisel teabe töötaja antud nõusolekute kohta sellist töö tegemiseks, mis ületab neljakümmet kaheksat tundi seitsmepäevase perioodi jooksul, arvestatuna artikli 16 punktis b kirjeldatud võrdlusperioodi keskmisena, ning samuti nende töötajate reaalselt töötatud tundide kohta.
c)
lisatakse järgmine lõige:
3a.
Käesolev artikkel tunnistatakse kehtetuks 36 kuu möödumisel direktiivi 2005/.../EÜ jõustumisest.
11)
Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:
3.
Alates 23. novembrist 1996 iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele käesoleva direktiivi rakendamist käsitleva aruande, lisades vajadusel asjakohased ettepanekud direktiivi muutmiseks, et võtta arvesse töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas toimunud arenguid ning perekonna ja tööelu kokkusobitamist.
Artikkel 2
Liikmesriigid kehtestavad korra käesoleva direktiivi kohaldamiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumiste eest määratavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende sätete kohaldamiseks.
Kõnealused karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatava iseloomuga.
Liikmesriigid teatavad komisjonile nendest sätetest hiljemalt artiklis 3 nimetatud kuupäevaks ning edastavad kõik edasised muudatused võimalikult kiiresti.
Eriti kannavad nad hoolt selle eest, et töötajad ja/või nende esindajad kasutaksid asjakohaseid menetlusi käesoleva direktiiviga ettenähtud kohustuste täitmiseks.
Artikkel 3
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldussätted hiljemalt
[...]
*
või tagavad hiljemalt selleks kuupäevaks, et tööturu osapooled on kehtestanud lepingute kaudu vajalikud sätted, sest liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada igal hetkel käesolevas direktiivis kehtestatud eesmärkide täitmine.
Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata nende meetmete teksti ja samuti kõnealuste meetmete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
Kui liikmesriigid võtavad kõnealused sätted vastu, sisalduvad neis viited käesolevale direktiivile või lisatakse kõnealused viited nende ametlikul avaldamisel.
Kõnealuse viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
Liikmesriigid tagavad, et kõik lepingud, mis töötajad on sõlminud direktiivi 2003/88/EÜ artikli 22 lõike 1 punkti a algsõnastuse kohaselt ja mis endiselt kehtivad [...]*, kehtivad veel kuni ühe aasta jooksul sellest kuupäevast alates.
Artikkel 4
Käesolev direktiiv jõustub
[...]
päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 5
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Pärast avaldamist saadetakse käesoleva direktiivi koopia kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
