A6-0061/2009
17.2.2009
RAPORT
Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine ja sarnased kogemused kolmandates riikides
(2008/2181(INI))
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
Raportöör:
Jeanine Hennis-Plasschaert
PE 415.255v03-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI............................................................................................................................8
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................11
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamise ja sarnaste kogemuste kohta kolmandates riikides
( 2008/2181(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2008. aasta teatist „Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine” ( KOM(2008)0069 );
– võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2008. aasta teatist „Aruanne FRONTEXi tegevusele antud hinnangu ja tema tulevase arengu kohta” ( KOM(2008)0067 );
– võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2008. aasta teatist „Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) loomise analüüs” ( KOM(2008)0068 );
– võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 3. märtsi 2008. aasta esialgseid kommentaare ning artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma ja politsei- ja õiguskoostöö töörühma 29. aprilli 2008. aasta ühisarvamust kolme eelnimetatud teatise kohta;
– võttes arvesse nõukogu järeldusi Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride haldamise kohta;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)
ELT L 105, 13.4.2006, lk 1. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)
ELT L 218, 13.8.2008, lk 60. ;
– võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)
ELT L 299, 8.11.2008, lk 1. , ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsust 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)
ELT L 299, 8.11.2008, lk 43. ;
– võttes arvesse komisjoni 24. novembril 2005. aasta teatist justiits- ja siseküsimuste valdkonna Euroopa andmebaaside suurema tõhususe, tugevdatud koostalitusvõime ja koostoime kohta ( KOM(2005)0597 );
– võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni FRONTEXi tegevusele ja Euroopa piiride valvamise süsteemile (EUROSUR) antud hinnangu ja nende tulevase arengu kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0633 . ;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0061/2009 ),
A. arvestades, et kontrolli kaotamine ELi sisepiiridel on Euroopa integratsiooni üks märkimisväärsemaid saavutusi;
B. arvestades, et sisepiirideta ala ei saa toimida ilma ühisvastutuse ja solidaarsuseta välispiiride haldamisel;
C. arvestades, et tähelepanu tuleks pöörata koostööle kolmandate riikide piiride turvalisuse eest vastutavate asutustega, tehes seda kooskõlas ELi üldise välispoliitikaga;
D. arvestades, et igal aastal ületab ELi välispiiri 160 miljonit ELi kodanikku ning 60 miljonit kolmandate riikide kodanikku, kellelt ei nõuta viisat, ja 80 miljonit kolmandate riikide kodanikku, kellel peab olema viisa;
E. arvestades, et piiride turvalisuse suurendamise meetmed peavad üha enam globaliseeruvas maailmas käima käsikäes reisijatevoogude hõlbustamise ja liikuvuse edendamisega;
F. arvestades, et ELi integreeritud piirihalduse raames on juba kehtestatud mitmeid vahendeid ja programme ning mitmed on veel ettevalmistamisel või poliitika väljatöötamise etapis;
G. arvestades, et komisjon on teatanud kavatsusest esitada ajavahemikus 2009–2010 õigusaktide ettepanekud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, registreeritud reisija programmi ja reisiloa elektroonilise süsteemi (ESTA) kohta;
H. arvestades, et samasugune süsteem kehtib Austraalias ning USA rakendab seda praegu US-VISIT programmi osana;
I. arvestades, et puudub nii laiaulatuslik üldkava, milles sätestataks ELi piiristrateegia üldine struktuur, kui ka olemasolevate ja ettevalmistamisel olevate süsteemide põhjalik hinnang,
Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem
1. on teadlik sellest, et nn riiki lubatust kauemaks jäänud isikud, kellele kavandatav riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem keskendub, moodustavad eeldatavasti ELi ebaseaduslike sisserändajate kõige suurema kategooria; nõuab siiski rohkem teavet välistöövõtja kogutud andmete kohta, mille kohaselt oli 2006. aastal 25 liikmesriigiga ELis hinnanguliselt kuni 8 miljonit ebaseaduslikku sisserändajat; nõuab lisaks, et määratletaks selgelt mõiste „riiki lubatust kauemaks jäänud isik”, sealhulgas teatavatel tingimustel tehtavad võimalikud erandid, ning koostataks täpsem kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs, milliseid ohte, riske ja kulusid nad Euroopa ühiskonna jaoks kaasa toovad;
2. juhib tähelepanu sellele, et kuigi kavandatav süsteem ja hoiatusteatega edastatav teave võib aidata ära hoida kolmandate riikide kodanike riiki lubatust kauemaks jäämist ning pakkuda samas andmeid ja teavet käitumissuundumuste kohta, on lubatud viibimisperioodist kauemaks jääva isiku kinnipidamiseks siiski vajalik kokkupuude õiguskaitseorganitega, ning seetõttu ei usu, et kavandatav süsteem kaotaks kauemaks jäämise nähtuse kui sellise;
3. vajab rohkem teavet selle kohta, kuidas nimetatud süsteem integreeritakse kehtivasse raamistikku ja kuidas see sellega koos toimib, samuti võimalike muutuste kohta, mida on vaja olemasolevatesse süsteemidesse teha, ning sellega kaasnevate tegelike kulude kohta; on seetõttu arvamusel, et sellise süsteemi rakendamise hädavajalikkus on endiselt kaheldav;
4. tuletab meelde, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tõhus toimimine sõltub aineliselt ja korralduslikult VIS ja SIS II süsteemi edukusest; rõhutab, et need vahendid ei ole veel täielikult käivitunud, mistõttu ei ole ka olnud võimalik neid igakülgselt hinnata; rõhutab, et SIS II talitlusvõime ja usaldusväärsus on seatud kahtluse alla;
5. märgib, et USA kogemustest lähtudes on kahtlemata raskem kontrollida väljumist kui sisenemist, eriti seoses lahkumisega meritsi ja maitsi; peab samade kogemuste põhjal sellise süsteemi kulutõhusust väga kaheldavaks; palub seetõttu komisjonil anda täiendavat teavet tegelike investeeringute kohta, mida selline süsteem kaasa toob;
Registreeritud reisija programm
6. toetab põhimõtteliselt kolmandate riikide kodanike registreeritud reisija programmi, sõltumata sellest, kas nende suhtes kehtivad viisanõuded, kuna see aitaks kiirendada reisijatevoogusid ning väldiks sisenemis- ja väljumiskohtade ummistumist, samuti ELi kodanike jaoks võimaluse korral automaatväravate kasutamist, sest ühenduse õigus praegusel kujul ei võimalda piirikontrolli lihtsustada, välja arvatud piirialadel elavate kolmandate riikide kodanike puhul;
7. kritiseerib teatises „Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine” kasutatud terminoloogiat (madala riskiga / heauskne reisija), mis viitab sellele, nagu peetaks suurt hulka reisijaid a priori kõrge riskiga või pahauskseteks reisijateks, ning soovitab kasutada mõistet „sagedane reisija”;
8. märgib, et mitmed liikmesriigid on juba kehtestanud või valmistavad ette kolmandate riikide kodanike registreeritud reisija programmi, ning juhib tähelepanu ohule, et lõpptulemusena võib tekkida segadik 27 süsteemist, mis kõik põhinevad eri kriteeriumidel, sealhulgas erinevatel andmekaitse ja tasude kriteeriumidel; on teadlik asjaolust, et Madalmaad koos Saksamaa, Ühendkuningriigi ja FRONTEXiga soovivad edendada rahvusvahelist kiirreisija programmi, mis oleks võimalik eeskuju teistele liikmesriikidele;
9. pooldab ühtlustatud lähenemisviisi ja seetõttu nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks protsessi liikmesriikide parimate tavade põhjal ja tagaks, et liikmesriigid jätkaksid tegutsemist kooskõlas ühenduse õigusega;
10. juhib tähelepanu asjaolule, et kolmandate riikide kodanike registreeritud reisija programmid erinevad ELi kodanike registreeritud reisija programmidest; rõhutab, et nende kahe vahel tuleb alati teha selget vahet;
Reisiloa elektrooniline süsteem (ESTA)
11. tunnistab, et julgeolekumeetmete puhul ei oleks arukas koondada tähelepanu ainult kolmandate riikide kodanikele, kes reisivad ELi nendest riikidest, mille suhtes kehtib viisanõue; peab samas küsitavaks, kas kavandatav süsteem on hädavajalik, ja soovib selle põhjenduste kohta põhjalikku selgitust; on veendunud, et õige suund on eelkõige luureteenistuste tihe koostöö, mitte üldine massiline andmete kogumine;
12. soovib saada teavet komisjoni kavandatud uurimuse täpse ajakava ja üksikasjade kohta;
Andmekaitse ja biomeetriliste andmete probleemid
13. peab lubamatuks, et komisjon ei konsulteerinud enne teatise „Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine” vastuvõtmist Euroopa andmekaitseinspektoriga, kes on juba väljendanud kõnealuses küsimuses teatavaid kahtlusi, ega artikli 29 alusel asutatud töörühmaga; soovib seetõttu, et teatise alusel toimuva tegevuse korral konsulteeriks komisjon nende organitega, sest kavandatud koostisosad hõlmavad suure hulga isikuandmete töötlemist;
14. on teadlik, et teoreetiliselt on biomeetrilised andmed tõhus isikutuvastamise vahend, sest mõõdetavad omadused peaksid olema iga isiku puhul unikaalsed; rõhutab siiski, et biomeetriliste andmete usaldusväärsus ei ole kunagi täielik ja need ei ole kõikidel juhtudel täpsed; juhib seetõttu tähelepanu sellele, et alati peaks olema võimalik kasutada tagavaramenetlust ja riskiprofiilid tuleks paremini välja töötada;
15. nõuab standardprotokolle biomeetrilise teabe kasutamise ja vahetamise kohta ning protokolli kasutamist kirjeldavad liidese juhendkokkuleppeid; on arvamusel, et biomeetriliste andmete kasutamise suhtes peaks kehtima kvaliteedistandard, et vältida lahknevusi liikmesriikide poolt kasutatavate süsteemide heakskiitmisel;
16. on arvamusel, et eraelu puutumatus peaks juba alates väljatöötamisest („ pivacy by design ”) olema oluline osa kõikides arengutes, mis võivad seada ohtu eraisikute isikuandmed ja üldsuse usalduse nende suhtes, kes seda teavet valdavad;
Järeldused
17. on seisukohal, et ELi tõelise integreeritud piirihalduse eesmärk on õiguspärane, ning nõustub, et ELi ühist piirihalduspoliitikat on vaja järjepidevalt arendada ja tugevdada;
18. on samas arvamusel, et piiride ja sisserände haldamise raames kuhjub hämmastaval kiirusel ambitsioonikaid ettepanekuid; palub seetõttu komisjonil lähtuda piirilogistika vajalikkusest ja selle kuludest;
19. mõistab hukka seisukoha, mille kohaselt peaks liidu piiride haldamise poliitika põhinema eeldusel, et kõik reisijad on potentsiaalselt kahtlased ja peavad seetõttu oma heausksust tõendama;
20. kritiseerib asjaolu, et puudub laiaulatuslik üldkava, milles sätestataks ELi piiride haldamise strateegia üldised eesmärgid ja struktuur, samuti et puuduvad üksikasjad selle kohta, kuidas kõik seotud (juba kehtestatud, ettevalmistamisel või poliitika väljatöötamise etapis) programmid ja kavad peaksid koos toimima ja kuidas saaks nendevahelisi suhteid optimeerida; on seisukohal, et ELi piirihaldusstrateegia ülesehitust kaaludes peaks komisjon esmalt analüüsima liikmesriikide olemasolevate piirihaldussüsteemide tulemuslikkust, et saavutada nendevaheline optimaalne sünergia;
21. rõhutab, et esmalt on vaja hinnata olemasolevaid ja kavandatavaid süsteeme, ning toonitab, et ELi suutlikkus saavutada oma strateegilisi eesmärke sõltub suures osas sellest, kui edukalt hallatakse seotud programmide koostoimimist, sest dubleerimine ja nendevahelise kooskõla puudumine mõjutavad negatiivselt organisatsiooni toimimist ja seetõttu ka tulemusi; on arvamusel, et niikaua kui olemasolevad vahendid ja süsteemid täiel määral toimivad ning on turvalised ja usaldusväärsed, ei tuleks uusi kasutusele võtta;
22. on arvamusel, et enne investeeringute tegemist on väga oluline, et oleks olemas selgelt määratletud toimimisraamistik, mis hõlmaks kõiki meetmeid ja uusi algatusi; juhib tähelepanu ka sellele, et peaks olema selge, milliseid abinõusid või muudatusi oleks tehnoloogia ja protsesside harmooniliseks koostoimimiseks vaja, ning rõhutab, et kõik investeeringud peaksid olema majanduslikult põhjendatud;
23. kahtleb kavandatud meetmete vajalikkuses ja proportsionaalsuses sellega kaasnevate kulude ja andmekaitsega seotud võimalike ohtude ulatuse tõttu; on seetõttu arvamusel, et enne ametliku ettepaneku koostamist tuleks kavandatud meetmeid hinnata nimetatud kriteeriumide valguses;
24. rõhutab, et tasakaalu leidmine üha suurema hulga inimeste vaba liikumise ja Euroopa Liidu kodanike suurema julgeoleku tagamise vahel ei ole kerge ülesanne, ega eita, et kõnealuste andmete kasutamisel on oma selged eelised; on samas arvamusel, et üldsuse usaldust valitsuse tegevuse suhtes saab säilitada üksnes siis, kui nähakse ette piisavad andmekaitsevahendid, järelevalve ning hüvitusmehhanismid;
o
o o
25. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa andmekaitseinspektorile ja Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuurile (FRONTEX).
SELETUSKIRI
Taust
Schengeni ala loomine on toonud kaasa Euroopa Ülemkogu 2001. aasta detsembri Laekeni kohtumisel esitatud ja Euroopa Komisjoni 2001. aasta teatises
KOM(2002)0233 „ELi liikmesriikide välispiiride integreeritud halduse suunas”. ning ka Haagi programmis järgitud integreeritud piirihalduse mõiste uue kajastamise välispiiride integreeritud haldussüsteemi vormis.
2002. aasta teatises on välispiiride integreeritud halduse ühise poliitika alusena rõhutatud viit vastastikuses sõltuvuses olevat komponenti: 1) ühine õigusaktide kogu, 2) ühine koordineerimise ja operatiivkoordineerimise mehhanism, 3) ühine integreeritud riskianalüüs, 4) Euroopa mõõtme arvessevõtmiseks koolitatud töötajad ja kokkusobivad seadmed, 5) kohustuste jagamine liikmesriikide vahel Euroopa piirivalveametnike korpuse loomise eelsel ajal.
Arvestades, et 2002. aastal loodud kava on nüüd lõpule viidud
Konsolideeritud õiguslik raamistik, lihtsustatud eeskirjad kohaliku piiriliikluse jaoks (määrus (EÜ) nr 1931/2006), operatiivset mõõdet hõlmava agentuuri FRONTEX loomine, Euroopa välispiirifondi loomine, millest antakse finantsabi liikmesriikidele, kes vastutavad pikkade ja raskete välispiirilõikude eest, ning liikmesriikidele, kes peavad toime tulema sisserändajate arvu järsu ja ettearvamatu suurenemisega. (hoolimata asjaolust, et mitu õigusloomega seotud algatust ja/või süsteemi tuleb veel vastu võtta ja/või rakendada
Nt ühenduse viisaeeskiri, VIS, SIS II. ) ja selleks, et saavutada tõeliselt integreeritud piirihaldus, mille eesmärk on ühendada julgeoleku suurendamine ja kolmanda riigi kodanike reisimise lihtsustamine, võiks kaaluda täiendavate meetmete võtmist, andis komisjon 2008. aasta veebruaris sellel eesmärgil välja teatise.
Selles pööratakse tähelepanu kolmele vahendile, mida kohaldataks kolmanda riigi kodanike suhtes, kes reisivad Schengeni liikmesriiki või muusse Schengeni koostöös osalevasse riiki: 1) riiki sisenemise ja riigist lahkumise kuupäevade registreerimise kasutuselevõtt, 2) heausksete reisijate piiriületuse lihtsustamine, 3) reisiloa elektroonilise süsteemi (ESTA) kasutuselevõtt.
Komisjon kavatseb aastatel 2009–2010 esitada õigusakti ettepanekuid uute meetmete rakendamiseks ajavahemikul 2012–2015.
Raportöör on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks esitama oma seisukohad komisjoni kavandatud uue meetmekogumi kohta isegi juhul, kui need on veel poliitika väljatöötamise järgus, kuna need toovad tõenäoliselt kaasa olulisi muudatusi piirihalduse mõistmise viisis ja neil võib olla suur mõju seoses andmekaitsega.
Raport põhineb 30. juuni 2008. aasta ümarlaual „Euroopa Parlament – liikmesriikide parlamendid: vabadus ja julgeolek ELi piiride integreeritud halduses”, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kohtumistel kõnealusel teemal ning ka suhtlemisel komisjoni esindajate, Euroopa andmekaitseinspektori, liikmesriikide esindajate ja USA sisejulgeoleku ministeeriumiga.
Raportööri seisukoht
Tuleviku kujundamine olevikku hoolikalt jälgides
Raportöör juhib algusest peale tähelepanu põhielemendile uute kavandatavate meetmete hindamisel: komisjon on pärast mitme poliitikavõimaluse läbivaatamist (kaasa arvatud praegune olukord) sätestanud oma mõju hinnangus eelistatud valiku.
Selleks on kombinatsioon riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist kõigi kolmanda riigi kodanike jaoks, kolmanda riigi kodanikele avatud registreeritud reisija programmist ja raamistikust „kohalike” registreeritud reisija kavade ja automatiseeritud piirikontrolli väljatöötamiseks.
Võrdlevale punktitabelile osutades rõhutatakse mõju hinnangus, et hinnangu aluseks oleva algse olukorra puhul on eeldatud praeguse olukorra edukat säilitamist .
SEK(2008)0153 , lk 45–46.
Seda aspekti tuleb rõhutada, kuna praegu ei ole piirihalduse valdkonnas mitu vahendit veel kasutusel ja seepärast ei ole veel võimalik nende tulemuslikkust kommenteerida.
Selles rõhutatakse ka õigesti, et « VIS-süsteemi suutmatus ELi välispiiridel isikukontrolle läbi viia ja toimida tõhusalt ka kõikides piiriületuspunktides tähendaks, et eelistatud võimalusest saadav kasu oleks piiratud”, SEK (2008)0153, lk 52.
Raportöör on samuti seisukohal, et enne mis tahes uue ettepaneku käsitlemist kõnealuses valdkonnas on tingimata vaja olemasolevaid meetmeid selgelt hinnata.
Konkreetsed meetmed, välisriikide eeskuju ja edasised sammud
Kuna raportööri töödokumentides on konkreetsed märkused juba välja toodud, on raportööri eesmärk a) võtta lühidalt kokku oma seisukohad seoses kavandatud meetmetega, b) tuletada meelde riikide kogemusi kõnealuses valdkonnas, c) juhtida tähelepanu mõnele meetmele, mida kõnealuses valdkonnas toetada tuleks.
Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, registreeritud reisija programm, reisiloa elektrooniline süsteem ESTA ja arengud mujal
Üldisest vaatenurgast lähtudes on raportöör seisukohal, et ELi välispiiride integreeritud piirihalduse Euroopa mudeli väljatöötamist tuleb tervitada.
Konkreetsete meetmete (mis aitavad kaasa reisijate liikumise jälgimisele) esitamise tempo on siiski pidevalt kiirenenud.
Kõikehõlmava üldkava puudumise korral, milles selgitatakse praegu kehtivatelt või vastuvõetavatelt/kavandatavatelt programmidelt ja süsteemidelt nõutavaid eesmärke, tulemuslikkust ja sünergiat, on üsna raske hinnata õigesti uute süsteemide, eriti riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi äärmist vajalikkust.
Lisaks sellele tuleb sätestada „riiki lubatust kauemaks jäänud isiku” selge määratlus ja sellise süsteemi toetamiseks vajalikud usaldusväärsed andmed.
Raportöör toetab põhimõtteliselt registreeritud reisija programmi kontseptsiooni, kuid juhib tähelepanu teatises kasutatud terminoloogiale ja vajadusele sätestada registreerimise/tühistamise (sh edasikaebamise võimaluse) täpsed kriteeriumid ja motiivid.
Lõpetuseks toetab raportöör ühtlustatud lähenemisviisi.
Raportöör on seisukohal, et praegu on liiga vara 2008. aasta piiripaketis ESTA sisalduva viimase meetme kasulikkuse või lisaväärtuse kohta märkusi teha.
Raportöör ootab poliitikauuringut, millele järgneb komisjoni tehniline uuring, milles analüüsitakse sellise süsteemi teostatavust, praktilist mõju ja üldmõju.
Üksnes siis on võimalik kõnealust meedet edasi arendada.
Raportöör on seisukohal, et kõnealuste meetmete puhul samal ajal tehniliste konsulteerimistega, milles uuritakse ka vähem invasiivseid tehnoloogiaid, millega oleks võimalik isikuandmete töötlemist miinimumini viia, tuleks põhjalikult järele mõelda, milline on mõju üksikisikute õigusele eraelu puutumatusele.
Tuleb ka meeles pidada, et hoolikalt tuleks jälgida biomeetriliste andmete ulatuslikku kasutamist, mis kõnealuste uute meetmetega kaasneb.
Vaadeldes näiteid välisriikidest, kes on komisjoni teatises esitatud meetmetega sarnaste meetmetega tööd alustanud, eriti Ameerika Ühendriikide külastajate ja sisserändajate staatuse indikatsiooni tehnoloogia (US-VISIT) programmi, tuleks vastu võtta ettevaatlik lähenemisviis.
US-VISITi eesmärk on tõhustada USA kodanike ja külaliste turvalisust, hõlbustada seaduslikku reisimist ja kaubandust, tagada USA sisserändesüsteemi terviklikkus ja kaitsta külastajate eraelu puutumatust.
Pärast teoreetilist ja kohapealset kogemust Washington DCs teeb raportöör järelduse, et selline programm nagu US-VISIT võib tehnilisest vaatenurgast reaalselt toimida ning et programm kui selline ei ole tingimata takistuseks katkematule reisijatevoole.
Siiski tuleks tuletada meelde, et Ameerika Ühendriikide valitsuse aruandluse amet (GAO)
GAO 28. juuni 2007. aasta avaldus piiri-, mere- ja ülemaailmse terrorismi vastase võitluse allkomisjonile, sisejulgeolekukomisjonile, esindajatekojale „Väljavaated biomeetrilise tehnoloogia US-VISIT kasutamiseks riigist lahkumisel jäävad ebaselgeks”, GAO-07-1044T. on tõstatanud rohkelt küsimusi seoses süsteemi kulutasuvusega.
Sellise süsteemi kulutasuvuse küsimus tõstatati Euroopa andmekaitseinspektori märkustes komisjoni teatise KOM(2008) 69 lõplik kohta, 3. märts 2008, lk 4, vt ka allmärkust 1.
Edasised sammud
Nagu eelnevalt rõhutatud, on raportöör seisukohal, et esimene vajalik samm peaks olema olemasolevate süsteemide ning nende koostoime kriitiline ja põhjalik hindamine, et arutleda uute meetmete vajalikkuse üle.
Samal ajal tuleks selgelt visandada kõikide olemasolevate meetmete ja kavandatud algatuste kõikehõlmav raamistik koos andmekaitseküsimuste ja vajalike kaitsemeetmetega, mis tuleb protsessis ette näha niipea kui võimalik.
Raportöör võtab teadmiseks küsimustiku, mille eesistujariik saatis ELi liikmesriikide delegatsioonidele ja Islandile, Liechtensteinile, Norrale ja Šveitsile ning mis puudutab kavandatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, samuti nende riikide vastused.
Raportöör on arvamusel, et kõikide osalejatega tuleks pidada põhjalikumaid arutelusid kõigi kolme meetme üle, ja rõhutab vajadust avalike arutelude järele nii riigisisesel kui ka Euroopa tasandil.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
10.2.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
37
4
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Alexander Alvaro, Catherine Boursier, Emine Bozkurt, Philip Bradbourn, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Maddalena Calia, Michael Cashman, Giusto Catania, Carlos Coelho, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Armando França, Urszula Gacek, Patrick Gaubert, Roland Gewalt, Jeanine Hennis-Plasschaert, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Henrik Lax, Roselyne Lefrançois, Baroness Sarah Ludford, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Sebastiano Sanzarello, Csaba Sógor, Vladimir Urutchev, Ioannis Varvitsiotis, Renate Weber
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Edit Bauer, Simon Busuttil, Marco Cappato, Charlotte Cederschiöld, Elisabetta Gardini, Sophia in ‘t Veld, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Jean Lambert, Marian-Jean Marinescu, Antonio Masip Hidalgo, Bill Newton Dunn, Hubert Pirker, Eva-Britt Svensson, Rainer Wieland
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Gabriele Zimmer
