Parlament algatas stalinismi ja natsismi kuritegude ohvrite mälestamispäeva
Põhiõigused
2008-10-03 - 11:33
Molotov-Ribbentropi pakti allkirjastamine 23. augustil 1939 Moskvas 23. augustil 1939 otsustasid Hitler ja Stalin jagada Euroopa kaheks mõjusfääriks.
Peaaegu 70 aastat hiljem tõstavad viis parlamendiliiget selle ajaloolise daatumi esile, kui päeva, mil meenutada kuritegusid, mida need kaks türanni sooritasid.
Kannatanute mälestamiseks plaanitakse toimunut alates järgmisest aastast kõikides liikmesriikides augusti 23ndal päeval meenutama hakata.
Enam kui poolte parlamendiliikmete allkirjad saanud kirjalik deklaratsioon soovib, et 23. augusti saaks üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi kuritegude ohvrite mälestamispäevaks.
Ürituse algatanud saadikute hinnangul on ühise tuleviku ehitamiseks vaja möödanikust ühist arusaama.
Vastu võetud deklaratsioon edastatakse liikmesriikide parlamentidele.
Ettepanekul enamuse toetus
"On iseäranis tähelepanuväärne, et olenemata fraktsioonist või liikmesriigist toetas ülekaalukas enamus parlamendi saadikutest käesolevat deklaratsiooni," ütles briti konservatiiv Christopher Beazley.
Aktsiooniga mälestatakse massiküüditatuid ja sõjas hukkunuid ning teiselt poolt juurutatakse demokraatlike väärtusi tugevdamaks rahu ja stabiilust Euroopa kontinendil.
"Meie, kui rahva poolt valitud Euroopa Parlamendi liikmed pidime sellisele ülimalt olulisele poliitilisele sündmusele tähelepanu juhtima, kui kaks meest, kaks kurjuse kehastust, Hitler ja Stalin määrasid pooleks sajandiks Euroopa tuleviku," rääkis sotsiaaldemokraate esindav Marianne Mikko.
Balti riigid juhtisid tähelepanu
Ligi 20 aastat tagasi juhtisid Molotov-Ribbentropi paktile tähelepanu kolm Balti riiki.
23. augustil aastal 1989. ühendas 600 kilomeetri pikkune Balti kett umbkaudu kahte miljonit inimest, suunamaks maailma silmad väikeriikide vabaduspüüdlusele ning lepingu 50-ndale aastapäevale.
Läti saadiku Inese Vaidere sõnul on 27-l riigil väga erinev ajalugu.
"Pärast Teist maailmasõda vabastati Prantsusmaa liitlaste poolt.
Läti, Leedu ja Eesti jaoks oli tegemist aga vastupidise situatsiooniga.
Me küll vabanesime natsismi ülemvõimu alt, kuid langesime kommunismi leeri."
Fraktsiooni Liit Rahvusriikide Euroopa eest esindava Vaidere hinnangul ei olnud läänes elavad inimesed raudse eesriide tõttu teadlikud repressioonidest, küüditamisest ega tapatööst.
Ekstreemsed parempoolsed tõusuteel
Saksa liberaal Alexander Alvaro tõstab esile, et salaprotokollidega Euroopa mõjusfäärideks jaganud Molotov-Ribbentropi pakt tõi idas paiknevatele riikidele kaasa ka 40 aastat totalitaarset ülemvõimu.
"Euroopa tervenemine saab nüüd lõpuks alata, 23. august on oluline päev nii idale kui läänele."
Algatusgruppi kuuluv Ungari sotsiaaldemokraat Zita Gurmai juhib tähelepanu asjaolule, et tänapäeval on ekstreemsed parempoolsed jõud muutumas aina populaarsemaks.
"Seetõttu on veelgi olulisem ohvrite mälestamine."
Beazley selgituste järgi kontakteeruvad iga maa saadikud järgnevalt oma liikmesriigi valitsuse ja parlamendiga, lisaks meedia ja avalike organisatsioonidega, et otsustada, kuidas kõige paremini tagada ohvrite mälestamine.
Spetsiaalsed töögrupid hakkavad kõikidest liikmesriikidest jälgima, et vastavad meetmed võetaks kasutusele.
"Me kavatseme ka komisjonilt ja nõukogult nõuda hukkunute mälestamist," lisas britt.
"Me küll vabanesime natsismi ülemvõimu alt, kuid langesime kommunismi leeri"
Läti saadik Inese Vaidere
20080929STO38339 Deklaratsiooni pressiteade
ET
1
PHOTO
20081003PHT38680.jpg
ET
2
LINK
//news/expert/infopress_page/017-37663-266-09-39-902-20080919IPR37662-22-09-2008-2008-false/default_et.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
