LÕPLIK
A6-0380/2005
30.11.2005
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme käsitleva Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli alla kirjutamise kohta
(KOM(2005)0131 – 8479/2005 – C6-0197/2005 – 2005/0031(CNS)
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
Raportöör:
Martine Roure
PE 360.359v03-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
EXPOSE DES MOTIFS..............................................................................................................7
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS ÕIGUSLIKU ALUSE KOHTA..........................................11
MENETLUS..............................................................................................................................14
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme käsitleva Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli alla kirjutamise kohta
( KOM(2005)0131 – 8479/2005 – C6-0197/2005 – 2005/0031(CNS)
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus ( KOM(2005)0131 )
ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli (8479/2005);
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 esimese lõigu punkti 1 alapunkti a ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6 0197/2005);
– võttes arvesse vastavalt Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule moodustatud ühiskomiteele kõnealuse protokolliga antud volitusi;
– võttes arvesse, et nimetatud ühiskomitee moodustab "spetsiifilise institutsioonilise raamistiku" EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teise lõigu tähenduses;
– võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust, milles peetakse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teist lõiku (milles nähakse ette nõusolekumenetluse kohaldamine) asjakohaseks õiguslikuks aluseks;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artiklit 35;
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0380/2005 ),
1. kiidab ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus muudetud kujul heaks ja kiidab protokolli sõlmimise heaks;
2. jätab endale õiguse kaitsta talle asutamislepinguga antud eelisõigusi;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Islandi Vabariigi ning Norra Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele.
Nõukogu ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Esimene viide
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koos selle artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja lõike 3 esimese lõiguga,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koostoimes selle artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja lõike 3 teise lõiguga,
Muudatusettepanek
2
Teine viide
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
EXPOSE DES MOTIFS
1.
Contexte
Les deux propositions en discussion (accord et protocole) visent à élargir au Danemark les dispositions du système Eurodac et de la détermination de l'Etat membre responsable de l'examen d'une demande d'asile dit règlement Dublin.
Le Protocole sur la position du Danemark annexé au traité d'Amsterdam prévoit que le Danemark ne participe pas aux mesures relevant du Titre IV TCE sauf en ce qui concerne la politique des visas.
Concernant le développement de l'acquis de Schengen, le Danemark décide dans un délai de six mois après toute décision arrêtée par le Conseil s'il transposera cette décision dans sa législation nationale.
Etant donné que les règlements Eurodac
Règlement (CE) n° 2725/2000 du Conseil, du 11 décembre 2000. et Dublin II
Règlement (CE) n° 343/2003 du Conseil, du 18 février 2003. ne font quant à eux pas partie du développement de l'acquis de Schengen, il est impossible pour le Danemark d’avoir recours à un opt-in afin de participer à ces règlements.
Suite à la conclusion d'un accord entre l'UE et la Norvège et l'Islande pour leur participation à Eurodac et à Dublin, le Danemark a cependant exprimé son souhait de participer également à des règlements.
Afin de permettre au Danemark de participer, il faut recourir à un accord international entre la Communauté et le Danemark
COM(2004)594 final (ci-après "l'Accord") et à un Protocole à l'Accord entre la Communauté, l'Islande et la Norvège
COM (2005)131final (ci-après "le Protocole").
2.
Construction Juridique
La construction juridique élaborée est donc basée sur deux actes juridiques distincts:
L'Accord est nécessaire "afin d’assurer la compétence de la Cour de Justice à l’égard du Danemark, tant pour l’interprétation que pour l’application des accords et les règlements concernés, et de régler les obligations mutuelles dans le cadre d’accords internationaux."
Page 2 de l'exposé de motifs de l'Accord et page 8 du Préambule du Protocole.
Le Protocole est nécessaire afin ''d'arrêter les conditions dans lesquelles le Danemark participe à l'Accord entre la Communauté et la Norvège et l'Islande
J.O. n° L 093 du 03/04/2001 p.
38.
Son article 12 prévoit que le Danemark peut demander à participer à cet accord et que la Communauté, la Norvège et l’Islande, agissant avec le consentement du Danemark, fixent les conditions pour une telle participation dans un protocole à cet accord. et, en particulier afin d'établir des droits et obligations entre l'Islande, la Norvège d’une part et le Danemark d’autre part"
Cfr.
Préambule du Protocole .
Cette construction juridique implique, d'un point de vue politique, le besoin absolu de garder le parallélisme entre les deux instruments.
Cela est nécessaire afin d'assurer une application simultanée des règlements entre les parties contractantes et d'éviter ainsi une plus grande complexité.
3.
Contenu de l'Accord
L'Accord rend applicable les dispositions du Règlement Dublin II, du Règlement Eurodac, ainsi que leurs mesures d'application
Les relations entre la Communauté et le Danemark dans cette matière vont tenir compte de la position spéciale que le Danemark a adopté par rapport au Titre IV TCE, et seront donc gouvernées par le droit international. , aux relations entre la Communauté d'une part et le Danemark d'autre part.
Par rapport aux modifications des Règlements mentionnés ainsi que pour les nouvelles mesures d'application, le Danemark doit notifier à la Commission sa décision de les incorporer ou non dans son ordre juridique interne.
Une notification négative ou tardive par le Danemark, conduit à la dénonciation de l'Accord sauf si les parties en décident autrement dans un délai de 90 jours.
Si la Communauté ou le Danemark souhaitent conclure des accords internationaux avec des pays tiers susceptibles d'avoir une incidence sur la portée des règlements, l'Accord souligne la nécessité d'une bonne coordination entre les parties contractantes.
L'Accord établit la compétence de la Cour de Justice à l'égard du Danemark tant pour l'interprétation que pour l'application uniforme de l' Accord et des règlements concernés, au même titre que pour les autres Etats Membres.
De même, la Cour de Justice s'est vue reconnaître la compétence de statuer sur le respect de l'Accord par les parties contractantes, conformément aux dispositions du TEC qui régissent les procédures devant la Cour.
Avec l'Accord, le Danemark est tenu de payer une partie des coûts pour l'installation initiale de l'Unité centrale d'Eurodac ainsi que, dans le future, une partie annuelle des coûts liés au fonctionnement du système.
Si le Danemark informe les autres Etats Membres qu’il ne souhaite plus se prévaloir de la partie I du Protocole sur la position du Danemark ou en cas de dénonciation par une des parties contractantes alors l'Accord prend fin.
Annexés à l’Accord se trouvent le Règlement Dublin II et le Règlement Eurodac, qui en font partie intégrante.
4.
Contenu du Protocole
Le Protocole rend applicable aux relations entre l'Islande, la Norvège et le Danemark les droits et les obligations qui découlent, en ce qui concerne le Danemark, de l'Accord entre ce pays et la Communauté et en ce qui concerne l'Islande et la Norvège, de l'Accord entre celles-ci et la Communauté
Voire les directives de négociations du 6 mai 2003, 8314/03, ASILE 24. .
Ainsi, les dispositions du Règlement Dublin II et du Règlement Eurodac ainsi que leurs mesures d'application
Article 2 §1 et §2 du Protocole. , les modifications des deux Règlements ainsi que les nouvelles mesures d'exécution,
Article 2 §3 et §4 du Protocole. s'appliqueront aux relations entre les trois pays en vertu du droit international.
Le Protocole établit la compétence de la Cour de Justice de recevoir des notes ou des observations écrites de la part de l'Islande et la Norvège lorsqu'une juridiction danoise lui adresse une question préjudicielle portant sur l'interprétation de l'Accord entre la Communauté et le Danemark.
Les litiges entre d'une part l'Islande ou la Norvège et d'autre part le Danemark par rapport à l'application ou l'interprétation du Protocole seront réglés par un Comité Mixte
Ce Comité Mixte est institué par l'Accord entre la Communauté, l'Islande et la Norvège et est composé de représentants de la Communauté, représentée par la Commission et de représentants de la Norvège et de l'Islande. .
Le Danemark n'est pas représenté au sein de ce Comité Mixte mais a la possibilité d'y intervenir par le biais des observations écrites qu'il peut lui soumettre.
Si le Comité Mixte ne peut pas résoudre le conflit pendant une période de maximum 180 jours, le Protocole cesse d'être applicable.
Enfin, le Protocole peut être dénoncé par une des parties contractantes.
Par ailleurs, en cas de dénonciation de l'Accord entre la Communauté et le Danemark, le Protocole cesse également d'être applicable.
Annexés au Protocole, se trouvent les Règlements Dublin II et Eurodac qui en font partie intégrante.
5.
Position du Rapporteur
5.1.
Base juridique de la proposition concernant le Protocole
La Commission a retenu comme base juridique de la proposition dont question le premier alinéa de l’article 300, paragraphe 3 du traité CE, ce qui requiert une simple consultation du Parlement.
Par lettre du 23 juin 2005, la Commission des libertés civiles, de la justice et des affaires intérieures a sollicité, conformément à l’article 35, paragraphe 2 du règlement, l’avis de la Commission des affaires juridiques sur la base juridique proposée.
Le 13 juillet, cette dernière a décidé que le Comité Mixte institué par l’Accord entre la Communauté, l’Islande et la Norvège et qui a des compétences particulières dans le cadre du Protocole, peut être considéré comme un « cadre institutionnel spécifique » au sens du deuxième alinéa de l’article 300, paragraphe 3 du Traité CE.
Par conséquent, la Commission aurait du retenir le deuxième alinéa de l’article 300, paragraphe 3 du traité CE comme base juridique de la proposition susmentionnée, ce qui implique l’application de la procédure d’avis conforme.
C’est pourquoi l’évaluation qui suit retiendra cette procédure par rapport au Protocole.
5.2.
Evaluation des propositions
Le rapporteur propose de donner un avis favorable à la conclusion tant de l'Accord que du Protocole tout en soulignant une série de problèmes assez sérieux.
Premièrement, le recours à un Accord international entre la Communauté et le Danemark, accord où celui-ci est considéré comme Etat tiers, crée "une nouvelle forme de flexibilité" dans le domaine du Titre IV TCE, pouvant entraîner non seulement des tensions politiques mais aussi une fragmentation légale dans la matière
Monar, Jorg, Justice and Home Affairs in the Treaty of Amsterdam: Reform at the Price of Fragmentation , European Law Review, Vol.
23, No.4, aout 1998, p.
332-334. .
Comme la Commission l'a précisé dans son exposé des motifs, la conclusion de tels accords internationaux
Deux autres accords internationaux concernant: le règlement "Bruxelles I"(COM (2005) 145), et le règlement relatif à la signification et à la notification dans les Etats-membres des actes judiciaires et extrajudiciaires en matière civile et commerciale, (COM (2005) 146), ont été récemment finalisés et soumises à la consultation du Parlement. doit avoir un caractère exceptionnel et transitoire, le rapporteur n'étant pas prêt à soutenir d'autres accords de ce type qui vont au-delà des opt-ins et opt-outs qui existent déjà.
Deuxièmement, le Danemark va appliquer les règlements Dublin II et Eurodac dans ses relations avec la Communauté d'une part, avec l'Islande et la Norvège d'autre part, mais restera en dehors de toutes les autres mesures prises au niveau européen en matière de politique commune d'asile.
Cela peut soulever des interrogations quant aux garanties différentes dont les demandeurs d'asile vont bénéficier en fonction du lieu de traitement de leur demande d'asile, au Danemark ou dans un des pays qui participent à la politique européenne d'asile.
Au vu de ces éléments, le rapporteur est d'avis que dans le future le Danemark devrait renoncer au Protocole sur la position du Danemark annexé au traité d'Amsterdam et donc participer à toutes les mesures relevant du Titre IV TCE
Selon l'article 7 du Protocole, le Danemark a ce droit à tout moment. .
Troisièmement, le rapporteur demande au Conseil et à la Commission d'informer le Parlement sur tous les autres accords qu'ils envisagent de conclure pour élargir l'application du système Eurodac/Dublin.
Finalement, le rapporteur estime nécessaire de rappeler que les Etats Membres
En ce et y compris l’Islande et la Norvège doivent fournir régulièrement à la Commission toutes les informations et statistiques relatives à l’application des Règlement Dublin II et Eurodac pour qu'elle puisse assumer efficacement son rôle d’évaluation
Cfr. art.
28 du Règlement Dublin II, art.
23 (4) et (3) du Règlement Eurodac, le rapport sur Eurodac (2004), p.
16. .
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS ÕIGUSLIKU ALUSE KOHTA
Õiguskomisjoni kiri
Teema: Õiguslik alus: ettepanek võtta vastu nõukogu otsus liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme käsitleva Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli alla kirjutamise kohta ( KOM(2005)0131 – C6‑0197/2005 – 2005/0031(CNS) )
ELTs seni avaldamata.
Austatud härra esimees
23. juuni 2005. aasta kirjas palusite õiguskomisjonil vastavalt kodukorra artikli 35 lõikele 2 kontrollida, kas komisjoni ülalnimetatud ettepaneku õiguslik alus on õige ja asjakohane.
Õiguskomisjon käsitles küsimust 13. juuli 2005. aasta koosolekul.
Ettepanek põhineb EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punktil a koostoimes selle artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja lõike 3 esimese lõiguga.
Sellisel juhul on nõutav ainult parlamendiga konsulteerimine.
19. jaanuaril 2001 sõlmis Euroopa Ühendus Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme käsitleva lepingu
Leping on avaldatud EÜTs L 093, 3.4.2001, lk 40. .
Kõnealuse lepingu artiklis 12 on sätestatud, et Taani võib taotleda lepingus osalemist ning et ühendus, Norra ja Island, toimides Taani nõusolekul, kehtestavad osalemise tingimused kõnealuse lepingu protokollis.
Vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ja Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitele 1 ja 2 ei osalenud Taani määruse (EÜ) nr 343/2003 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, "Dublini II määrus") ja määruse (EÜ) nr 2725/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, "Eurodaci määrus") vastuvõtmisel nõukogus.
Taani on siiski osaline Euroopa ühenduste liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramist käsitlevas konventsioonis, mis allkirjastati Dublinis 15. juunil 1990 (edaspidi "Dublini konventsioon").
16. veebruaril 2001 esitas Taani taotluse osaleda Euroopa Ühenduse, Islandi ja Norra vahelises lepingus.
6. mai 2003. aasta otsusega volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme käsitleva Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli sõlmimiseks, lähtudes nimetatud lepingu artiklist 12.
Läbirääkimised Norra ja Islandiga sõlmitud lepingu protokolli sõlmimiseks lõppesid vastava dokumendi parafeerimisega 12. jaanuaril 2005.
Tuleb märkida, et nimetatud protokolli kohaselt lahendatakse Islandi või Norra ja Taani vahelised protokolli kohaldamist ja tõlgendamist puudutavad vaidlused ühiskomitees (protokolli artikkel 4).
Tegemist on sama ühiskomiteega, mis moodustati vastavalt lepingule (lepingu artikkel 3) ja millel on volitused võtta vastu otsuseid erinevates valdkondades.
Tekib küsimus, kas selline ühiskomitee loob "koostöömenetluste korraldamisega spetsiifilise institutsioonilise raamistiku" EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teise lõigu tähenduses, mille puhul oleks vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut.
Euroopa Ühenduste Kohtu praktikast nähtub selgelt, et ühenduse õigusloomeorgan ei saa õiguslikku alust valida oma äranägemise järgi, vaid see peab põhinema objektiivsetel ja õiguslikku kontrolli võimaldavatel kaalutlustel.
Viimaste hulgas on eelkõige õigusakti eesmärk ja sisu
Vt eriti Euroopa Ühenduste Kohtu 23. veebruari 1999. aasta otsust kohtuasjas C-42/97, parlament/nõukogu, EKL 1999, lk I-869, punkt 36. .
Võttes arvesse eespool nimetatud protokolli sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse ettepaneku sisu ja eesmärki, võib ühiskomiteed käsitleda kui "spetsiifilist institutsioonilist raamistikku".
Nimelt eeldab selline ühiskomitee organisatsioonilise struktuuri loomist, millel on volitused võtta vastu lepingupooltele siduvaid otsuseid, eriti seoses nimetatud lepingu taaskehtestamise ning vaidlusküsimuste lahendamisega (vt lepingu artikli 4 lõiget 7 ja protokolli artiklit 4).
Sellest tulenevalt ei ole nimetatud nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus korrektne, kuna see oleks pidanud viitama EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 teisele lõigule, mis näeb ette nõusolekumenetluse, EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimese lõigu esimese lause asemel, mille kohaselt parlamendiga üksnes konsulteeritakse.
Arvestades nimetatud kaalutlusi ja õigusliku aluse küsimuste raportööri Antonio López-Istúriz White'i ettepanekut, otsustas õiguskomisjon 13. juuli 2005. aasta koosolekul ühehäälselt
Hääletuse ajal olid kohal Giuseppe Gargani (esimees), Katalin Lévai (aseesimees), Antonio López-Istśriz White (arvamuse koostaja), Maria Berger, Monica Frassoni, Piia-Noora Kauppi, Kurt Lechner, Klaus-Heiner Lehne, Evelin Lichtenberger (Alain Lipietzi asendusliige), Antonio Masip Hidalgo, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega (Nicola Zingaretti asendusliige), Viktória Mohįcsi, Aloyzas Sakalas, Diana Wallis ja Tadeusz Zwiefka. , et mainitud nõukogu otsuse ettepaneku õiguslik alus peaks olema EÜ asutamislepingu artikli 300 lõigu 3 teine lõik ja mitte sama artikli lõike 2 esimese lõigu esimene lause.
Sellest tulenevalt oleks Euroopa Parlamendil sobiv nõuda uut konsulteerimist.
Lugupidamisega
Giuseppe Gargani
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme käsitleva Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu protokolli alla kirjutamise kohta
Viited
8479/2005 – KOM(2005)0131 – C6‑0197/2005 – 2005/0031(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
15.6.2005
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
LIBE 22.6.2005
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Martine Roure 10.5.2005
Endine raportöör / Endised raportöörid
Lihtsustatud menetlus – otsuse kuupäev
Õigusliku aluse vaidlustamine JURI arvamuse kuupäev
JURI 13.7.2005
/
Rahaeraldise määra muutmine
BUDG arvamuse kuupäev
/
Konsulteerimine Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
Konsulteerimine regioonide komiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
Arutamine komisjonis
5.10.2005
24.11.2005
Vastuvõtmise kuupäev
24.11.2005
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
36
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Edit Bauer, Johannes Blokland, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Rosa Díez González, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Adeline Hazan, Lívia Járóka, Ewa Klamt, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Sarah Ludford, Edith Mastenbroek, Martine Roure, Inger Segelström, Antonio Tajani, Manfred Weber, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Gérard Deprez, Genowefa Grabowska, Jeanine Hennis-Plasschaert, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Bill Newton Dunn, Siiri Oviir, Herbert Reul, Marie-Line Reynaud
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Sharon Margaret Bowles, Othmar Karas
Esitamise kuupäev
30.11.2005
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
