A7-0049/2010
19.3.2010
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 65. istungjärgu kohta
(2010/2020(INI))
Väliskomisjon
Raportöör:
Alexander Graf Lambsdorff
PE 438.252v02-00
SISUKORD
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI SOOVITUS NÕUKOGULE......3
ETTEPANEK VÕTTA VASTU SOOVITUS NÕUKOGULE B7‑0243/2009..........................13
arengukomisjonI ARVAMUS........................................................................................15
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................18
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI SOOVITUS NÕUKOGULE
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 65. istungjärgu kohta
( 2010/2020(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Alexander Graf Lambsdorffi poolt fraktsiooni ALDE nimel tehtud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule Euroopa Liidu prioriteetide kohta ÜRO Peaassamblee 65. istungjärguks ( B7–0243/2010 );
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2009. aasta soovitust nõukogule ELi prioriteetide kohta ÜRO Peaassamblee 64. istungjärguks
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0150 . ;
– võttes arvesse nõukogu poolt 9. juunil 2009 vastu võetud ELi prioriteete Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 64. istungjärguks (10809/09);
– võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 64. istungjärku, eriti nimetatud kogu resolutsioone „Globaalsete partnerluste suunas“
A/RES/64/223. , „Naised arenguprotsessis“
A/RES/64/217. , „Katastroofide piiramise rahvusvaheline strateegia“
A/RES/64200. , „Kooskõla loodusega“
A/RES/64/196. , „Inimõiguste olukord Iraani Islamivabariigis“
A/RES/64/176. , „Inimõigustealaste lepingute alusel loodud organite liikmeskonna õiglase geograafilise jaotuse edendamine“
A/RES/64/173. , „Inimõigustealase rahvusvahelise koostöö tugevdamine“
A/RES/64/171. , „Globaliseerumine ja selle mõju kõigi inimõiguste täielikule kasutamisele“
A/RES/64/160. , „ÜRO inimõigustealase tegevuse tugevdamine rahvusvahelise koostöö tugevdamise kaudu ning rõhutades mittevalikulisuse, erapooletuse ja objektiivsuse tähtsust“
A/RES/64/158. , „Demokraatliku ja õiglase rahvusvahelise korra edendamine“
A/RES/64/157 , „Lapse õigused“
A/RES/64/146 , „Tütarlaps“
A/RES/64/145 , „Inimõiguste Nõukogu aruanne“
A/RES/64/143 , „Maailma kliima kaitse praeguste ja tulevaste inimpõlvede jaoks“
A/RES/64/73 , „Üldine Tuumakatsetuste Keelustamise Leping“
A/RES/64/69 , „Tuumarelvavaba maailma suunas: tuumadesarmeerimiskohustuste täitmise kiirendamine“
A/RES/64/57. , „Tuumadesarmeerimine“
A/RES/64/53. , „Mitmepoolsuse edendamine desarmeerimisel ja tuumarelva leviku tõkestamisel“
A/RES/64/34. ;
– võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke ja ELi liikmesriikide võetud kohustusi anda abi nälja ja vaesusega võitlemiseks;
– võttes arvesse tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osapoolte 2010. aasta konverentsi lepingu läbivaatamiseks ning aastatuhande arengueesmärkide, Inimõiguste Nõukogu ja rahukindlustamise komisjoni küsimuste läbivaatamist;
– võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli;
– võttes arvesse oma 16. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Doha arengukava väljavaadete kohta pärast Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) seitsmendat ministrite konverentsi
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0110 . ;
– võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP15)
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0089 . ;
– võttes arvesse oma 22. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni demokraatia tugevdamise kohta ELi välissuhetes
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0056 . ;
– võttes arvesse oma 8. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0029 . ;
– võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0372 . ;
– võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuleviku kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0333 . ;
– võttes arvesse oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kampaania „Ütle EI naistevastasele vägivallale“ kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0259 . ;
– võttes arvesse oma 24. märts 2009. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0152 . ;
– võttes arvesse oma 6. juuni 2005 resolutsiooni ÜRO reformi kohta
ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 549. ;
– võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 3 ja artiklit 97;
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust ( A7‑0049/2010 ),
A. arvestades, et ÜRO süsteem, mille õiguspärasus tuleneb selle ülemaailmsest liikmeskonnast, on jätkuvalt kesksel kohal ülemaailmse otsustusprotsessi kujundamisel ja tugevdamisel ning globaalprobleemidele reageerimisel tänu rahvusvahelisele õigusele tuginevale tegelikule mitmepoolsusele, ÜRO põhikirjas sätestatud põhimõtetele ning ühisele püüdlusele täita ÜRO 2005. aasta tippkohtumisel võetud eesmärgid;
B. arvestades, et Euroopa Liit on pühendunud mitmepoolsele koostööle ja ÜRO süsteemi tugevdamisele; arvestades seetõttu, et EL peaks olema ÜRO reformimisel tõukejõud ning toetama ka edaspidi jõuliselt selle organisatsiooni olulist rolli rahvusvahelises süsteemis;
C. arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu praegune struktuur ei ole tegelikkuse ja 21. sajandi vajadustega kooskõlas; arvestades, et ÜRO peasekretäri arvates on Julgeolekunõukogu reform üks osa selle hädavajaliku organi laiapõhjalisemaks ja tõhusaks muutmise käimasolevast protsessist;
D. arvestades, et EL ja selle liikmesriigid annavad ÜRO süsteemi suurima panuse, kandes umbes 40% ÜRO otsestest eelarvekuludest, üle 40% rahuvalvekuludest, moodustades 12% vägedest ning kandes üle poole ÜRO fondide ja programmide põhirahastamisest,
E. arvestades, et vastavalt Lissaboni lepingule esindab nüüd Euroopa Liitu välissuhetes ja rahvusvahelistel foorumitel üks isik, komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (asepresident ja kõrge esindaja), keda toetab uus ELi diplomaatiline teenistus; arvestades, et Lissaboni leping on toonud muutusi ka õigustesse liidu välispoliitika valdkonnas, näiteks liidu välistegevuse eri komponentide, eriti arengupoliitika parem integreerimine;
F. arvestades, et EL kui paljude ÜRO konventsioonide osapool ja mõne organi (näiteks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon) liige peab saama Euroopa Ühenduse järglaseks ÜRO Peaassambleel ja teistes ÜRO organites;
G. arvestades, et ELi liikmeriigid olid hiljuti lahkarvamusel selle üle, kas osaleda Durbani rassismikonverentsil; arvestades tekkinud erimeelsusi ÜRO inimõiguste komisjonis ELi poolse kontrolli asjus Hiina inimõiguste olukorra üle ja Goldstone’i raporti hääletamisel; arvestades, et see kõik on kahjustanud ELi mõju ja võimet oma väärtusi ÜROs esindada;
H. arvestades, et tuumarelva järjest suurem ja kontrollimatu levik on vabale maailmale üha suuremaks ohuks; arvestades, et tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kõik kolm sammast, s.t leviku tõkestamine, desarmeerimine ja koostöö tuumaenergia tsiviilotstarbelise kasutamise alal on tulevasel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsil kesksel kohal;
I. arvestades, et toetades 2000. aastal aastatuhande deklaratsiooni, kohustus Euroopa Liit sellega 2015. aastaks poole võrra vähendama äärmist vaesust kogu maailmas ning samas koondama jõupingutused kaheksa aastatuhande arengueesmärgi edendamisele;
J. arvestades, et institutsiooniliste uuendustega tuleb anda uus impulss ÜRO süsteemi soolisele struktuurile, et saavutada ühtne ja terviklik lähenemine sooküsimuste süvalaiendamisele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele;
K. arvestades, et läbirääkimised põhjaliku ja õiguslikult siduva rahvusvahelise kliimakokkuleppe sõlmimiseks 2012. aasta järgseks ajavahemikuks peaksid viima vastava lepingu sõlmimiseni Mexico Citys 2010. aasta detsembris; arvestades, et kliimamuutus võib suurendada loodusvarade pärast tekkivate konfliktide tõenäosust,
1. edastab nõukogule järgmised soovitused:
Euroopa Liit ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon
a) tugevdada peamiste partneritega peetava süvendatud dialoogi abil sisulist mitmepoolsust, et üles ehitada senisest tugevam ÜRO; tugevdada ELi ühist, ühtset ja järjepidevat lähenemisviisi ÜROs, mida kolmandad osapooled talt ootavad;
b) püüda näidata ennast ÜRO süsteemis jätkuvalt ausa vahendajana liikmesriikide erinevate rühmituste vahel, et edendada ÜRO kõigi kolme samba raames (rahu ja julgeolek, areng ja inimõigused) üksteisemõistmist ja suuremat ühtekuuluvust; käsitleda kahepoolsetes dialoogides pidevalt tegeliku mitmepoolsuse tähtsust ja seda aktiivselt propageerida;
c) püüda leida lahendusi, mis paremini demonstreerivad ÜRO liikmesriikidele liidu kasvanud rolli ja vastutust välistegevuses, eriti seoses piisava kõneaja ja algatusõiguse küsimustega ÜRO Peaassambleel; kasutada täiel määral kõiki Euroopa välistegevuse vahendeid ELi ühtse ja tulemusliku tegutsemise huvides ÜROs ning tagada, et ELi delegatsioon ÜRO juures NewYorgis oleks oma laienenud rolli täitmiseks piisavalt varustatud, eelkõige töötajatega;
d) tagada ELi ühtne hääl, mis teeb tema seisukohad kuuldavaks, võttes samal ajal 2009. aasta detsembris toimunud Kopenhaageni kliimakonverentsi kui õppetundi;
e) tagada liidu huvide ja väärtuste ühtne ja tulemuslik esindamine ÜRO süsteemis; sellega seoses püüda tagada liidu täielik toetus sellistele ELi liikmesriikide kodanike määramistele ÜRO tähtsatele ametikohtadele, milles liikmesriigid on omavahel kokku leppinud; ühtsetele seisukohtadele jõudmiseks näidata ennast ühtse ja tegutsemisvõimelise jõuna, eelkõige tähtsatel hääletustel;
f) püüda saavutada sisulisemat koostööd ja dialoogi USA uue administratsiooni ning tekkivate ülemaailmsete ja piirkondlike jõududega nagu Hiina, India ja Brasiilia, et leida mitmepoolses raamistikus globaalprobleemidele ühine tegevuskava ja ühised lahendused;
g) ELi uut sisemise kooskõlastamise ja välisesindatuse potentsiaali arvestades parandada liidu pikaajalist planeerimist konkreetselt seoses selliste tähtsamate eelseisvate ÜRO üritustega nagu aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamine ja 2010. aastal tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverents, samuti 2011. aastal korraldatav Inimõiguste Nõukogu ja rahukindlustamise komisjoni temaatika läbivaatamine;
Ülemaailmne juhtimine ja ÜRO reform
h) võtta juhtroll praegu ülemaailmse juhtimise küsimustes toimuvas arutelus ning tagada selged sidemed G20 ja ÜRO kui ülemaailmsete meetmete õiguspärase organi töö vahel;
i) võtta konkreetsed meetmed ja algatada uusi tegevusi ÜRO süsteemi reformi toetamiseks, rõhutades Julgeolekunõukogu ja kõigi selle aspektide ulatusliku reformi vajadust;
j) tungivalt nõuda, et asepresident ja kõrge esindaja kujundaksid ELi liikmesriikide seas ühtsema seisukoha ÜRO Julgeolekunõukogu reformi küsimuses ning kaitseksid seda seisukohta ÜROs; rõhutada, et koht laiendatud julgeolekunõukogus jääb Euroopa Liidu eesmärgiks;
k) edendada riikide ja riikidevaheliste parlamentide jõulisemat osalemist ÜRO tegevustes eesmärgiga tugevdada ÜRO demokraatlikku olemust, tema programme ja agentuure, ning toetada selleks kodanikuühiskonna ja parlamendi algatusi;
l) kooskõlas peamiste partneritega intensiivistada ÜRO Peaassamblee taaselustamise pingutusi sellega, et ajutiste töörühmade ettepanekud ja selliste ÜRO ametnike nagu peaassamblee 64. istungjärgu eesistuja soovitused muudetakse konkreetseteks tegudeks, mille eesmärk on tugevdada peaassamblee rolli, autoriteeti, tõhusust ja tulemuslikkust ning muuta tema töö läbipaistvamaks;
m) aidata realiseerida uut soopõhist ülesehitust ja asjakohaseid institutsioonilisi uuendusi eesmärgiga luua võimalikult kiiresti senisest ühtsem ühendstruktuur, mis püüab edendada soolist võrdõiguslikkust ning naiste kaitset ja nende mõjuvõimu suurendamist, sealhulgas kriisijärgsetes ja konfliktiolukordades;
Rahu ja julgeolek
n) toetada igati ÜRO peasekretäri pingutusi põhimõtte „kohustus kaitsta” (R2P) paremal määratlemisel, toonitada selle olulisust konfliktide ärahoidmisel, julgustades samaaegselt selle rakendamist;
o) toetada ELi liikmesriikide algatust võtta vastu ÜRO resolutsioon merre uputatud keemiarelvade ja nende keskkonna-, tervise-, turva- ja majandusohu kohta ning vajaduse kohta tugevdada selles küsimuses rahvusvahelist ja piirkondlikku koostööd ning vahetada vabatahtlikkuse alusel kogemusi ja tehnoloogiaid;
Kriisiohjamine, rahuvalve ja rahu kindlustamine
p) aidata tugevdada ÜRO rahuvalvevõimet, vältimaks tema ülekoormamise ohtu, ning edendada rahu kindlustamise kontseptsiooni sidumist rahuvalvetegevusega; võtta endale juhtroll uute väljavaadete leidmisel ÜRO rahuvalvetegevusele, rõhutades tsiviil- ja sõjaväelise poole vahelist sünergiat ning parandades kooskõlastamist erinevate piirkondlike partnerite, eelkõige ELi ja Aafrika Liidu vahel;
q) parandada ELi ja ÜRO vahelise partnerluse raames ÜRO mandaadiga rahuvalvemissioonide ühist rakendamist; toetada ÜRO asjaomaseid organeid rahvusvaheliste ja piirkondlike rahuvalvepartnerluste jätkuval tugevdamisel, eeskätt selleks, et piiratud vahendeid võimalikult hästi kasutada;
r) püüda saavutada 2011. aastal toimuval rahukindlustamise komisjoni temaatika läbivaatamisel ELi seisukohtade ja tegevuse ühtsust; toetada pingutusi nimetatud komisjoni rolli laiendamiseks rahulepingute jätkusuutlikkuse tagamisel ja soodustamisel ning tema kui Julgeolekunõukogu nõustaja rolli tugevdamiseks;
s) jätkata ELi ja ÜRO vahelist koostööd kriisijärgse taastumise valdkonnas ja seada eesmärgiks terviklik lähenemine rahu säilitamisele, konfliktide ennetamisele ja selliste laiaulatuslike poliitika-, majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaküsimustega tegelemisele, mis soodustavad konfliktide laienemist ühiskondades;
Tuumadesarmeerimine ja tuumarelva leviku tõkestamine, tavadesarmeerimine ja tavarelvastuse kontroll ning terrorismivastane võitlus
t) teha koos ELi liikmesriikidega ühtselt, tõhusalt ja järjekindlalt tööd tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osapoolte 2010. aasta lepingu läbivaatamise konverentsi eduka tulemuse nimel; pühenduda täieliku tuumadesarmeerimise eesmärgile vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1887, milles rõhutatakse eesmärki jõuda nõutud tingimuste täitmisel range ja tõhusa rahvusvahelise kontrolli all tuumarelvavaba maailma ja desarmeerimiseni; süvendada dialoogi kõigi tuumajõududega, et täita ühist tegevus- ja kindlat ajakava, mille eesmärk on järk-järgult vähendada ja viimaks kõrvaldada tuumalõhkepeade varusid ja samal ajal tugevdada kontrollivahendeid; tungivalt nõuda üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu ratifitseerimist ja jõustamist;
u) toetada USA administratsiooni deklareeritud täieliku tuumadesarmeerimise eesmärki, mida soodustab president Obama nägemus tuumarelvavabast maailmast ning väljendada heameelt ELi liikmesriikide algatuste üle pidada läbirääkimisi tuumarelvade kaotamise üle Euroopa territooriumilt täielikus koostöös Venemaaga eesmärgiga tagada proportsionaalne kaotamine;
v) rõhutada vajadust tõhusa relvakontrolli järele, sealhulgas väikerelvade ja vaesestatud uraani sisaldava laskemoona üle, ning kasutada oma mõju ja toetada laiaulatuslikumaid, praktilisemaid ja tõhusamaid desarmeerimisalaseid jõupingutusi ja meetmeid; tõhustada vajadust keemiarelvade keelustamise konventsiooni, bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni, kassettlahingumoona konventsiooni ja jalaväemiinide konventsiooni täielikuks rakendamiseks, rõhutades samal ajal vajadust arendada edasi rahvusvahelist süsteemi massihävitusrelvade levitamise vastu;
w) tugevdada peamiste partneritega rahvusvahelise õiguse ja inimõiguste täieliku austamise alusel tehtavat koostööd ja kooskõlastamist terrorismivastase võitluse valdkonnas (sealhulgas sammud ÜRO terroristide nimekirja süsteemi viimiseks kooskõlla rahvusvaheliste inimõigustega) ning toetada ÜRO mitmepoolseid terrorismivastaseid jõupingutusi ja ülemaailmse terrorismivastase strateegia tulemuslikku rakendamist; astuda samme kokkuleppe saavutamiseks ja laiahaardelise konventsiooni vastuvõtmiseks rahvusvahelise terrorismi kohta; teha tihedat koostööd, kui ohus on pantvangide elu;
Areng ja kliimamuutused
x) täita juhtrolli ÜRO arenguabi tulemuslikkuse parandamisel, kuna selle praegune killustatus võib viia ÜRO kui peamise arenguabi andja jätkuvale marginaliseerimisele; nõuda ühtsemat ÜRO programmeerimis- ja tegevusraamistikku, mis aitaks maksimeerida ÜRO arenguabi mõju;
y) nõuda, et kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise valdkonnas ei kasutataks kriisi ettekäändena vajalike globaalsete abinõude vältimiseks või edasilükkamiseks, vaid kasutataks kriisiga võitlemist võimalusena luua alus uuele ja ajakohasele rohelisele majandusele; selles kontekstis tuleks täielikult toetada ÜRO keskkonnaprogrammi ja soodustada sellega seotud arutelusid uue globaalse rohelise kokkuleppe üle;
z) rõhutada säästva majanduskasvu ja arengu vajadust;
aa) taaskinnitada põhimõtet, et arenguabi poliitika tuleb välja töötada koostöös abi saavate riikidega;
Aastatuhande arengueesmärgid
ab) aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamise konverentsiks valmistudes kinnitada taas oma pühendumist 2015. aastaks seatud aastatuhande arengueesmärkide täitmisele; tungivalt nõuda sedasama kõigilt partneritelt, juhtides tähelepanu asjaolule, et doonorid ei täida 2005. aastal lubatud arenguabi aastamahtusid ning et üldine areng on olnud liiga aeglane, et eesmärke 2015. aastaks täita;
ac) asuda aastatuhande arengueesmärke käsitlevat kõrgetasemelist täiskogu istungjärku silmas pidades tugevale juhtpositsioonile, edendades eelkõige järgmiste eesmärkide saavutamist:
– aastatuhande arengueesmärkide ja sihtide kui 2015. aastaks saavutatava miinimumeesmärgi taaskinnitamine ning võitlus kõigi antud lubaduste täitmist nõrgestavate, takistavate või aeglustavate katsetega;
– arenenud riikide ja arengumaade kokkulepe kiirendatud meetmete kohta, mille hulka kuuluvad selged ja konkreetsed kavad ja kohustused, sest maailm ei ole kaugeltki suutnud täita aastatuhande arengueesmärke ning üle miljardi inimese elab veel ikka äärmises vaesuses, kusjuures eeldatakse, et see arv kasvab;
– selge märguanne, et enne 2015. aastat võetakse vastu uus ja veel ambitsioonikam vaesuse kaotamise kava, mis tagab jätkuvad pingutused vaesuse kaotamiseks;
– parema koordineerimise edendamine ÜRO asutuste vahel ja ühtsema ÜRO tegevusraamistiku edendamine, et vältida killustumist, mis võib takistada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist,
ad) anda kõige tungivamal viisil teada, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine annab lisaks sellele, et see on moraalne kohustus, suure panuse rahvusvahelise jõukuse, stabiilsuse, julgeoleku ja sotsiaalse õigluse edendamisse;
ae) rõhutada, et rahvusvaheline üldsus peab tegema lisapingutusi, et võidelda ülemaailmse majanduskriisi ja kliimamuutuse negatiivse mõjuga arengumaades; teha ettepanekuid uuenduslike rahastamismehhanismide kohta, näiteks rahvusvahelise maksu kehtestamine finantstehingutele;
af) võtta konkreetsed kohustused, et tagada aastatuhande 8. arengueesmärgi parem koordineerimine, poliitilise sidusus ja täitmine, ning kaotada rahastamispuudujääk, et saavutada Gleneaglesi tippkohtumise eesmärk eraldada 2010. aastaks ametlikule arenguabile kokku umbes 154 miljardit USA dollarit (2008. aasta hindades);
ag) veel kord kinnitada aastatuhande arengueesmärke käsitleva kõrgetasemelise täiskogu istungjärgu raames oma kollektiivset kohustust eraldada 2015. aastaks 0,7% kogurahvatulust ametlikule arenguabile, kehtestades selleks igale liikmesriigile selge ja siduva ajakava.
ah) nõuda, et aastatuhande arengueesmärkide rahalisi vahendeid ei kasutataks finantskriisi ja kliimamuutuste mõjude leevendamiseks; selle asemel mobiliseerida täiendavaid vahendeid ja algatada mõjuvamaid meetmeid valdkondades, kus edu on olnud väga piiratud, näiteks aastatuhande 5. arengueesmärk (emade tervis) ja aastatuhande 4. arengueesmärk (laste suremus); keskenduda aastatuhande arengueesmärkide uuesti seadmisele vastavalt 2010.–2015. aasta tegevuskavale;
Kliimamuutus
ai) edendada arutelu seoses Méxicos 2010. aasta detsembris toimuva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsiga (COP16) ning hakata rajama konsensust uue siduva rahvusvahelise kliimamuutuste kokkuleppe vastuvõtmiseks 2012. aasta järgseks ajavahemikuks;
aj) vältida Kopenhaagenis toimunud COP15 käigus tehtud korralduslikke ja struktuurilisi vigu, mis ei lasknud sõlmida siduvat rahvusvahelist kokkulepet; läbirääkimiste edenemiseks teha ettepanek võtta vastu konkreetne, olulise enamuse põhimõttele tuginev hääletamise kord;
Inimõigused
Institutsioonilised küsimused
ak) tungivalt nõuda, et asepresident ja kõrge esindaja võtaksid inimõiguste küsimustes sõna kõigi ELi liikmesriikide nimel ning paluda, et ka kõik liikmesriigid ELi ühisseisukohtade kaalukamaks muutmiseks neid seisukohti rõhutaksid; võttes arvesse, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 21 on inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja lahutamatus üks põhimõte, millest liit oma tegevuses rahvusvahelisel areenil lähtub, ning et demokraatia ja inimõiguste toetamine on üks selle välistegevuse eesmärke;
al) saavutada, tänu varajasele ja sisulisele dialoogile ELi ja ÜRO liikmesriikidega, Inimõiguste Nõukogu küsimuse 2011. aastal toimuva läbivaatamise ajaks tõhus ennetav läbirääkimiste strateegia ja ühine seisukoht, arvestades, et töömeetodid vaadatakse üle Genfis, kuid organi staatust arutatakse New Yorgis; tugevdada ÜRO Peaassamblee kolmandat komiteed (mille liikmeteks võivad olla kõik ÜRO liikmesriigid) kui suhtluskanalit küsimuste arutamise korral Inimõiguste Nõukogus, pidades meeles, et kolmas komitee võib samuti kompenseerida Inimõiguste Nõukogu puudusi;
am) leppida inimõiguste komisjoni läbivaatamises osalevate piirkondadevaheliste partneritega kokku liikmesuskriteeriumide ja inimõiguste komisjoni valimiste ajal kasutatavate juhiste osas; soodustada inimõiguste komisjoni ja eriprotseduure, avamata institutsioonide ülesehitamise paketti, säilitades ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ameti sõltumatuse; toetada inimõiguste komisjoni võimalust käsitleda konkreetseid inimõiguste rikkumisi eri riike puudutavates resolutsioonides;
an) toetada ÜRO inimõiguste ülemvoliniku kantselei uut peasekretäri asetäitjat inimõiguste küsimuste lisamisel otsustesse, mis tehakse ÜRO New Yorgi peakorteris tähtsamates poliitilistes ja haldusküsimustes;
Inimõiguste küsimused
ao) jõuliselt nõuda, et ÜRO Peaassamblee resolutsioonides jätkuvalt käsitletaks erinevate riikide olukorda ning püütaks vältida meetmeid mittesisaldavate ettepanekute vastuvõtmist;
ap) võtta juhtroll inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel, sealhulgas haavatavate rühmade ja vähemuste õigused, sõnavabadus ja vaba ajakirjandus, usuvabadus, lapse õigused, inimõiguste kaitsjate kaitsmine ning koostöö kodanikuühiskonnaga;
aq) jõuliselt nõuda inimõiguste prioriseerimist ülemaailmse finantskriisiga võitlemisel, sest kriisi negatiivset mõju tunnetavad ebaproportsionaalses ulatuses juba niigi marginaalsed rahvastikurühmad paljudes riikides, kus inimõigused on väga piiratud või ei rakendata neid üldse;
ar) keskendada pingutused surmanuhtluse kaotamisele suunduva ülemaailmse arengutrendi tugevdamisele ning püüda vastu võtta asjaomast resolutsiooni surmanuhtluse kohta; toetada kõiki pingutusi piinamise kaotamiseks ning eelkõige ärgitada võtma vastu ÜRO piinamisvastase konventsiooni vabatahtlikku protokolli;
Soolise võrdõiguslikkus süvalaiendamine ja naiste mõjuvõimu suurendamine
as) püüda tõsta suurema arvu naiste mõjuvõimu, et nad saaksid täita oma olulist rolli püsiva rahu, julgeoleku ja leppimise saavutamisel, samuti edendada nende osalemist vahendajate ja konfliktide lahendajatena, pidades silmas ka ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 saabuvat 10. aastapäeva; õhutada nimetatud resolutsiooni täitmiseks riiklikke tegevuskavasid koostama neid ELi liikmesriike, kes seda veel ei ole teinud;
at) väljendada oma pühendumist 2000. aastal vastu võetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 täitmisele, võttes osa selle 10. aastapäeva tähistamise üritustest;
au) võidelda otsustavalt ja kõigi vahenditega vägistamise ja seksuaalse vägivalla sõjarelvana kasutamise vastu; nõuda, et selliste kuritegude eest karistataks kui sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude eest ning et nende ohvrite jaoks koostataks spetsiaalsed abiprogrammid; toetada hiljuti ametisse nimetatud ÜRO peasekretäri eriesindajat võitluses relvakonfliktide käigus toime pandava seksuaalse vägivalla vastu;
Lõppsoovitused
av) teha jõupingutusi, et võtta ÜRO Peaassamblee 65. istungjärgu päevakorda eraldi päevakorrapunkt, mis käsitleb koostööd ÜRO, piirkondlike assambleede, riikide parlamentide ja Parlamentidevahelise Liidu vahel, et süvendada arutelu selle üle, kuidas parlamendiliikmed, riikide parlamendid ja piirkondlikud parlamentaarsed assambleed saaksid ÜROs aktiivsemalt tegutseda, vastavalt otsusele, mis võeti vastu ÜRO Peaassamblee 63. istungjärgu resolutsioonis „ÜRO koostöö Parlamentidevahelise Liiduga” (A/RES/63/24),
°
° °
2. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile.
10.12.2009
ETTEPANEK VÕTTA VASTU SOOVITUS NÕUKOGULE B7‑0243/2009
vastavalt kodukorra artikli 121 lõikele 1
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 65. istungjärgu kohta
Alexander Graf Lambsdorff
fraktsioon ALDE nimel
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet „Suurem vabadus – areng, turvalisus ja inimõigused kõigile”, sellele järgnenud 2005. aasta ÜRO tippkohtumise lõppdokumenti ja ÜRO peasekretäri aruannet „Investeerimine ÜROsse: organisatsiooni tugevdamine kogu maailmas”;
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 64. istungjärku;
– võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 1,
A. arvestades, et ELi välispoliitika põhineb tugeva ja üksmeelse toetuse andmisel tõhusale mitmepoolsusele, nagu on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas;
B. arvestades, et Euroopa Liit on ÜRO peamine poliitiline ja finantspartner vaesusevastases võitluses ning majandus- ja sotsiaalse arengu edendamises, mis parandab kollektiivset turvalisust ja toetab inimõigusi kogu maailmas;
C. arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu kauaoodatud reform on ikka veel läbi viimata;
D. arvestades, et ELi liikmesriikide seisukohtade koordineerimine ÜRO eri asutustes ja poliitikavaldkondades on senini väga suurel määral varieerunud, kuid peaks paranema pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009;
E. arvestades, et selline koordineerimine nõuab tihedamat koostööd uue Euroopa Liidu välisteenistuse, vastavate Brüsselis asuvate nõukogu töörühmade ning New Yorgis asuvate ELi delegatsiooni ja liikmesriikide alaliste esinduste vahel;
F. arvestades, et Lissaboni lepinguga anti Euroopa Liidule iseseisev õigusvõime ja see on uuendus, mis mõjutab suurel määral ELi esindamist ÜROs,
1. edastab nõukogule järgmised soovitused:
Euroopa Liidu nähtavus Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis
a) nõuab, et liidu poliitilised prioriteedid ÜRO Peaassamblee järgmisel istungjärgul tuleb Brüsselis põhjalikult ja igakülgselt läbi arutada ning esitada need komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametlikus seisukohas;
b) on seisukohal, et New Yorgis asuvatele alalistele esindustele peaks see ametlik seisukoht olema siduv poliitiline platvorm, mida kasutatakse alusena teiste riikidega läbirääkimistel;
c) nõuab, et ÜROs esindaks liitu asepresident ja kõrge esindaja;
ELi panus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni reformi
d) nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja võtaks inimõiguste küsimustes sõna kõigi ELi liikmesriikide nimel, kuid juhib tähelepanu ka sellele, et iga liikmesriik peaks väljendama ELi seisukohta, eesmärgiga sellele suuremat kaalu anda;
e) kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles kujundama liikmesriikide hulgas ühtsemat seisukohta ÜRO Julgeolekunõukogu reformi küsimuses ning paluma neilt selgeid volitusi selle seisukoha kaitsmiseks ÜROs;
2. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile.
5.3.2010
arengukomisjonI ARVAMUS
väliskomisjonile
soovitus nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 65. istungjärgu kohta
( 2010/2020(INI) )
Arvamuse koostaja: Enrique Guerrero Salom
ETTEPANEKUD
Arengukomisjon palub vastutaval väliskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
Aastatuhande arengueesmärgid:
a) asuda aastatuhande arengueesmärke käsitlevat kõrgetasemelist täiskogu istungjärku silmas pidades tugevale juhtpositsioonile, edendades eelkõige järgmiste eesmärkide saavutamist:
- aastatuhande arengueesmärkide ja sihtide kui 2015. aastaks saavutatava miinimumeesmärgi taaskinnitamine ning võitlus kõigi antud lubaduste täitmist nõrgestavate, takistavate või aeglustavate katsetega;
- arenenud ja arenguriikide kokkulepe kiirendatud meetmete kohta, mille hulka kuuluvad selged ja konkreetsed kavad ja kohustused, sest maailm ei ole kaugeltki suutnud täita aastatuhande arengueesmärke ning üle miljardi inimese elab veel ikka äärmises vaesuses, kusjuures eeldatakse, et see arv kasvab;
- kokkulepe kasutada täiendavaid rahalisi ressursse ja algatada tõhusamaid meetmeid, et täita need eesmärgid, milles seni on saavutatud vaid väikest edu, kaasa arvatud haridus, emade tervisega seotud aastatuhande arengueesmärk nr 5 ja laste suremust puudutav aastatuhande arengueesmärk nr 4;
- selge märguanne, et enne 2015. aastat võetakse vastu uus ja veel ambitsioonikam vaesuse kaotamise kava, mis tagab jätkuvad pingutused vaesuse kaotamiseks lähimas tulevikus;
- parema koordineerimise edendamine ÜRO asutuste vahel ja ühtsema ÜRO tegevusraamistiku edendamine, et vältida killustumist, mis võib takistada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist;
b) anda kõige tungivamal viisil teada, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine annab lisaks sellele, et see on moraalne kohustus, suure panuse rahvusvahelise jõukuse, stabiilsuse, julgeoleku ja sotsiaalse õigluse edendamisse;
c) rõhutada, et rahvusvaheline üldsus peab tegema lisapingutusi, et võidelda ülemaailmse majanduskriisi ja kliimamuutuse negatiivse mõjuga arengumaades; teha ettepanekuid uuenduslike rahastamismehhanismide kohta, näiteks rahvusvahelise maksu kehtestamine finantstehingutele;
d) võtta konkreetsed kohustused, et tagada aastatuhande arengueesmärgi nr 8 parem koordineerimine, poliitilise sidusus ja täitmine, ning kaotada rahastamispuudujääk, et saavutada Gleneaglesi tippkohtumise eesmärk eraldada 2010. aastaks ametlikule arenguabile kokku umbes 154 miljardit USA dollarit (2008. aasta hindades);
e) palub nõukogul aastatuhande arengueesmärke käsitleva kõrgetasemelise täiskogu istungjärgu raames veel kord kinnitada oma kollektiivset kohustust kasutada 2015. aastaks 0,7% kogurahvatulust ametlikule arenguabile, kehtestades selleks igale liikmesriigile selge ja siduva ajakava.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
1.3.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
20
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Thijs Berman, Michael Cashman, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Greze, Enrique Guerrero Salom, Eva Joly, Franziska Keller, Norbert Neuser, Bill Newton Dunn, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Ivo Vajgl, Anna Záborská, Iva Zanicchi, Gabriele Zimmer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Miguel Angel Martínez Martínez, Cristian Dan Preda, Judith Sargentini
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
17.3.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
59
4
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Gabriele Albertini, Bastiaan Belder, Elmar Brok, Michael Gahler, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Takis Hadjigeorgiou, Heidi Hautala, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Ioannis Kasoulides, Tunne Kelam, Nicole Kiil-Nielsen, Maria Eleni Koppa, Eduard Kukan, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Krzysztof Lisek, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Willy Meyer, Francisco José Millán Mon, Alexander Mirsky, Andreas Mölzer, María Muñiz De Urquiza, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Norica Nicolai, Raimon Obiols, Kristiina Ojuland, Ria Oomen-Ruijten, Pier Antonio Panzeri, Ioan Mircea Paşcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Mirosław Piotrowski, Hans-Gert Pöttering, Cristian Dan Preda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nikolaos Salavrakos, Werner Schulz, Adrian Severin, Marek Siwiec, Charles Tannock, Zoran Thaler, Inese Vaidere, Johannes Cornelis van Baalen, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Laima Liucija Andrikienė, Elena Băsescu, Kinga Gál, Georgios Koumoutsakos, Emilio Menéndez del Valle, Doris Pack, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Indrek Tarand, Alejo Vidal-Quadras, Renate Weber
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
