P7_TA(2010)0470
Euroopa lähenemiskeeld ***I
A7-0354/2010
Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa lähenemiskeeldu (00002/2010 – C7-0006/2010 – 2010/0802(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse liikmesriikide rühma algatust (00002/2010);
–
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 76 punkti b, artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkti d ja artikli 289 lõiget 4, mille alusel nõukogu esitas õigusakti eelnõu Euroopa Parlamendile ( C7-0006/2010 );
–
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 3 ja 15;
–
võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;
–
võttes arvesse liikmesriigi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele;
–
võttes arvesse liikmesriikide parlamentide esitatud muid arvamusi õigusakti eelnõu kohta;
–
võttes arvesse kodukorra artikleid 37, 44 ja 55;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 51 kohaseid ühisarutelusid kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni vahel;
–
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A7-0354/2010 ),
1.
võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;
2.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.
P7_TC1-COD(2010)0802
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/…/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1
punkte a ja
d,
võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2010. aasta seisukoht.
ning arvestades järgmist: (1)
Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ning arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala.
(2)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõikes 1 on sätestatud, et liidus põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel.
(3)
Stockholmi programmi kohaselt, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu oma 10.–11. detsembri 2009. aasta kohtumisel, võiks vastastikuse tunnustamise põhimõtet laiendada igat liiki kohtuotsustele ja õigusliku iseloomuga otsustele, mis õigussüsteemist sõltuvalt võivad olla tehtud kriminaalasjades või haldusasjades.
Programmis kutsutakse samuti komisjoni ja liikmesriike üles uurima õigusaktide ja praktiliste toetusmeetmete täiustamise võimalusi ohvrite kaitsmise alal.
Kõnealuses programmis märgitakse samuti, et kuriteoohvritele võib pakkuda spetsiaalseid kaitsemeetmeid, mis peaksid olema tõhusad kogu liidus.
Käesolev direktiiv moodustab osa ühtsest ja terviklikust ohvrite õigusi käsitlevate meetmete kogumist.
(4)
Euroopa Parlamendi
26. novembri 2009. aasta
resolutsioonis
naistevastase vägivalla kaotamise kohta nõutakse tungivalt, et liikmesriigid täiustaksid naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemist käsitlevaid siseriiklikke õigusakte ja tegevuspõhimõtteid ning võtaksid meetmeid naistevastase vägivalla põhjustega võitlemiseks, eelkõige ennetusmeetmete kaudu, ning kutsutakse liitu üles tagama kõigile vägivalla ohvritele õigus abile ja toetusele.
Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioonis soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 toetatakse ettepanekut võtta ohvrite kaitseks kasutusele Euroopa lähenemiskeeld.
(5)
Ühisel sisepiirideta õigusalal on tarvis tagada, et kaitse, mis on
füüsilisele
isikule tagatud ühes liikmesriigis, oleks jätkuvalt sarnaselt tagatud ka kõigis teistes liikmesriikides, kuhu nimetatud isik liigub või on liikunud.
Samuti tuleks tagada, et liidu kodanikud saaksid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikega 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 21 kasutada oma seaduslikku õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, ilma et see ohustaks nende
kaitset
.
(6)
Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleks käesolevas direktiivis sätestada eeskirjad, mille kohaselt saab kaitset, mis tuleneb ühe liikmesriigi („otsuse teinud riik”) õigusaktide kohaselt vastu võetud
teatavatest kaitsemeetmetest
, laiendada teisele liikmesriigile,
kus
kaitstav isik
otsustab elama asuda või viibida
(„täidesaatev riik”) ▌.
(7)
Käesolevas direktiivis arvestatakse liikmesriikide erinevaid õigustavasid ja asjaolu, et tõhusat kaitset saab pakkuda ka muu asutuse kui kriminaalkohtu poolt välja antud lähenemiskeelu abil.
Käesoleva direktiiviga ei kehtestata kohustust muuta siseriiklikke süsteeme kaitsemeetmete vastuvõtmiseks.
(8)
Käesolevat direktiivi kohaldatakse kaitsemeetmete suhtes, mille eesmärk on kaitsta isikut teise isiku kuriteo eest, mis võib mis tahes viisil ohustada isiku elu, kehalist, psühholoogilist ja seksuaalset puutumatust (nt hoida ära mis tahes vormis esinevat ahistamist) või väärikust või isikuvabadust (nt hoida ära isiku tahtevastast teise riiki toimetamist, ebaseaduslikku jälitamist ja muul kujul esinevat kaudset sundimist), ning hoida ära uusi kuritegusid või leevendada toimepandud kuritegude tagajärgi.
Need kaitstava isiku isikuõigused vastavad kõigis liikmesriikides tunnistatavatele ja austatavatele põhiväärtustele.
On oluline rõhutada, et käesolevat direktiivi kohaldatakse kaitsemeetmete suhtes, mille eesmärk on kaitsta kõiki vägivallaohvreid, mitte üksnes soopõhise vägivalla ohvreid, võttes arvesse iga asjaomase kuriteo liigi spetsiifilisust.
(9)
Käesolevat direktiivi kohaldatakse kaitsemeetmete suhtes, olenemata sellest, kas asjaomase otsuse võtab vastu kriminaal-, tsiviil- või haldusasjadega tegelev kohus või samaväärne asutus kriminaalmenetluse või mis tahes muu menetluse käigus seoses teoga, mis on olnud või oleks võinud olla eelkõige kriminaalasjades pädevust omava kohtu menetluse objekt.
(10)
Käesolevat direktiivi kohaldatakse kuriteoohvrite või võimalike ohvrite kaitseks välja antud kaitsemeetmete suhtes; seda ei tuleks kohaldada tunnistajate kaitseks välja antud meetmete suhtes.
(11)
Kui käesolevas direktiivis määratletud kaitsemeede antakse välja peamise kaitstud isiku sugulase kaitseks, võib Euroopa lähenemiskeeldu taotleda ja välja anda ka seoses asjaomase sugulasega vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele.
(12)
Kõiki taotlusi Euroopa lähenemiskeelu väljaandmiseks tuleb käsitleda piisava kiirusega, võttes arvesse iga juhtumi konkreetseid asjaolusid, sealhulgas asja kiireloomulisust, kaitstava isiku eeldatavat saabumiskuupäeva täidesaatva riigi territooriumile ning võimaluse korral kaitstavat isikut ähvardava ohu taset.
(13)
Kui käesoleva direktiivi alusel antakse teavet ohustavale isikule või kaitstavale isikule, tuleks asjakohasel juhul sama teavet anda samuti asjaomase isiku eestkostjale või esindajale.
Samuti tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu kaitstava isiku, ohustava isiku või neid menetluses esindavate isikute vajadusele saada teavet, nagu on käesolevas direktiivis ette nähtud, neile mõistetavas keeles.
(14)
Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise ja tunnustamise menetluses peaksid pädevad asutused pöörama vajalikul määral tähelepanu ohvrite vajadustele, sealhulgas eriti kaitsetute isikute nagu alaealiste või puudega isikute vajadustele.
Samuti tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu kaitstava isiku või ohustava isiku vajadusele saada teavet, nagu on käesolevas direktiivis ette nähtud, neile mõistetavas keeles.
(15)
Käesoleva direktiivi kohaldamisel võib kaitsemeede olla kehtestatud kohtuotsusega, nagu see on määratletud
nõukogu 27. novembri 2008. aasta
raamotsuse
2008/947/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet) ELT L 337, 16.12.2008, lk 102.
artiklis 2, või järelevalvemeetmete rakendamise otsusega, nagu see on määratletud
nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta
raamotsuse
2009/829/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) ELT L 294, 11.11.2009, lk 20.
artiklis 4
.
(16)
Kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 lõikega 2 tuleks ohustavale isikule anda kas kaitsemeetme vastuvõtmiseni viivas menetluses või enne lähenemiskeelu väljaandmist võimalus esitada oma seisukohti ja võimalus kaitsemeede vaidlustada.
(17)
Selleks et ära hoida ohvri vastu kuriteo või uue kuriteo toimepanekut täidesaatvas riigis, tuleks sellele riigile anda õiguslik alus otsuse teinud riigis ohvri kaitseks varem vastu võetud otsuse tunnustamiseks, vältides samuti vajadust, et ohver peaks täidesaatvas riigis uue menetluse algatama või tõendeid esitama, justkui otsuse teinud riik ei oleks otsust teinud.
Euroopa lähenemiskeelu tunnustamine täidesaatva riigi poolt tähendab muu hulgas, et kõnealuse riigi pädev asutus, võttes arvesse käesolevas direktiivis sätestatud piiranguid, tunnistab otsuse teinud riigis vastuvõetud kaitsemeetme olemasolu ja kehtivust, kinnitab Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud tegelikku olukorda ning nõustub, et kaitset tuleks pakkuda või jätkuvalt pakkuda vastavalt tema siseriiklikele õigusaktidele.
(18)
Käesolev direktiiv sisaldab kindla arvu kohustusi ja keelde, mida juhul, kui need on kehtestanud otsuse teinud riik ja need sisalduvad Euroopa lähenemiskeelus, tuleks tunnistada ja jõustada täidesaatvas riigis, tingimusel et järgitakse käesolevas direktiivis kehtestatud piiranguid.
Liikmesriigi tasandil võib esineda teist liiki kaitsemeetmeid, näiteks ohustava isiku kohustus viibida kindlaksmääratud kohas, kui see on siseriiklike õigusaktidega ette nähtud.
Otsuse teinud riik võib niisuguseid meetmeid kehtestada sellise kaitsemeetme vastuvõtmiseni viiva menetluse raames, mis käesoleva direktiivi kohaselt võib olla Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise aluseks.
(19)
Kuna liikmesriikides on eri laadi asutustel (kriminaal-, tsiviil- või haldusasjadega tegelevad asutused) pädevus anda välja ja jõustada kaitsemeetmeid, näib kohane, et käesolevale direktiivile vastavas liikmesriikide vahelise koostöö mehhanismis tuleks võimaldada suurt paindlikkust.
Seetõttu ei pea täidesaatva riigi pädev asutus tingimata võtma vastu sama kaitsemeedet mis otsuse teinud asutus, vaid tal on teatav vabadus võtta vastu mis tahes meede, mis on tema arvates siseriiklike õigusaktide alusel sarnase juhtumi puhul piisav ja asjakohane, et pakkuda kaitstavale isikule jätkuvat kaitset, võttes arvesse otsuse teinud riigis vastuvõetud ja Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud kaitsemeedet.
(20)
Käesoleva direktiiviga reguleeritavate kohustuste ja keeldude hulka kuuluvad muu hulgas meetmed, mille eesmärk on piirata kaitstava ja ohustava isiku vahelisi isiklikke või kaugkontakte, näiteks nähes ette teatavad tingimused isikute omavaheliseks suhtlemiseks või kehtestades piirangud suhtlemise sisule.
(21)
Täidesaatva riigi pädev asutus peaks teavitama ohustavat isikut, otsuse teinud riigi pädevat asutust ja kaitstavat isikut igast Euroopa lähenemiskeelu alusel võetud meetmest.
Ohustava isiku teavitamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse kaitstava isiku huvi mitte avalikustada tema aadressi või muid kontaktandmeid.
Sellised üksikasjad tuleks teatisest välja jätta, kui aadress või muud kontaktandmed ei sisaldu ohustava isiku suhtes täitemeetmena kehtestatud kohustuses või keelus.
(22)
Kui otsuse teinud riigi pädev asutus on Euroopa lähenemiskeelu tagasi võtnud, peaks täidesaatva riigi pädev asutus Euroopa lähenemiskeelu täidesaatmiseks vastuvõetud meetme jõustamise lõpetama, mis tähendab, et täidesaatva riigi pädev asutus võib asjaomase isiku kaitseks võtta iseseisvalt, oma siseriiklike õigusaktide alusel, vastu oma siseriiklike õigusaktide kohase kaitsemeetme.
(23)
Arvestades seda, et käesolevas direktiivis käsitletakse olukordi, kus kaitstav isik liigub teise liikmesriiki, ei tähenda selle sätete rakendamine mis tahes volituste üleandmist täidesaatvale riigile seoses põhikaristuste või peatatud, alternatiivsete, tingimisi kohaldatavate või lisakaristustega või seoses turvameetmetega, mida on kohaldatud ohustava isiku suhtes, kui viimane elab jätkuvalt kaitsemeetme välja andnud riigis.
(24)
Vajaduse korral peaks olema võimalik kasutada elektroonilisi vahendeid käesoleva direktiivi kohaldamisel vastu võetud meetmete rakendamiseks kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja menetlustega.
(25)
Täidesaatva riigi pädev asutus peaks kaitstava isiku kaitse tagamisel osalevate asutuste vahelise koostöö raames teavitama otsuse teinud riigi pädevat asutust Euroopa lähenemiskeelu täidesaatmise eesmärgil täidesaatvas riigis vastuvõetud meetmete mis tahes rikkumisest.
See teavitamine peaks võimaldama otsuse teinud riigi pädeval asutusel kiiresti otsustada, kuidas tema riigis ohustatud isiku suhtes kehtestatud kaitsemeetmega seoses asjakohaselt reageerida.
Selline reageerimine võib vajaduse korral seisneda vabadusekaotusliku meetme kehtestamises algselt vastuvõetud vabadusekaotuseta meetme asemel, näiteks ennetava vahistamise alternatiivina või karistuse täitmise tingimusliku peatamisena.
Kuna selline otsus ei tähenda uue kuriteoga seoses kriminaalkaristuse kehtestamist ex novo, ei takista see täidesaatval riigil vajaduse korral kehtestada Euroopa lähenemiskeelu täidesaatmiseks vastuvõetud meetmete rikkumise eest kriminaal- või muid karistusi.
(26)
Võttes arvesse liikmesriikide erinevaid õigustavasid, peaks juhul, kui täidesaatvas riigis ei oleks Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud tegelikule olukorrale sarnase juhtumi korral olemas kaitsemeedet, täidesaatva riigi pädev asutus teavitama otsuse teinud riigi pädevat asutust Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud kaitsemeetme mis tahes rikkumisest, millest ta on teadlik.
(27)
Käesoleva direktiivi tõrgeteta kohaldamise saavutamiseks iga konkreetse juhtumi puhul peaksid otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused teostama oma pädevust kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega, võttes arvesse ne bis in idem põhimõtet.
(28)
Kaitstavalt isikult ei tohiks nõuda Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisest tulenevate kulude kandmist, mis ei ole proportsionaalsed võrreldes sarnase siseriikliku juhtumiga.
Käesoleva direktiivi rakendamisel peaksid liikmesriigid tagama, et pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist ning selle tunnustamise otsese tagajärjena ei tohiks kaitstavalt isikult nõuda täiendava siseriikliku menetluse algatamist, et saada täidesaatvalt asutuselt otsus, millega võetaks vastu mis tahes meede, mis oleks sarnasel juhul kättesaadav siseriiklike õigusaktide alusel, et tagada kaitstava isiku kaitse.
(29)
Pidades silmas vastastikuse tunnustamise põhimõtet, millele käesolev direktiiv tugineb, peaksid liikmesriigid edendama käesoleva direktiivi kohaldamisel võimalikult suures ulatuses pädevate asutuste vahelisi otsekontakte.
(30)
Ilma et sellega piirataks kohtulikku sõltumatust ja kohtusüsteemi erinevat korraldust liidus, peaksid liikmesriigid kaaluma, kas nõuda neilt, kes vastutavad nende kriminaalmenetluses osalevate kohtunike, prokuröride, politseiametnike ja kohtutöötajate koolituse eest, kes on seotud menetlusega, mille eesmärk on anda välja või tunnustada Euroopa lähenemiskeeldu, käesoleva direktiivi eesmärkide kohase vajaliku koolituse andmist.
(31)
Et lihtsustada käesoleva direktiivi kohaldamise hindamist, peaksid liikmesriigid edastama komisjonile asjaomased andmed, mis on seotud siseriiklike menetluste kohaldamisega Euroopa lähenemiskeelu suhtes, vähemalt selles osas, mis puudutab taotletud, välja antud ja/või tunnustatud Euroopa lähenemiskeeldude arvu.
Sellega seoses oleksid kasulikud ka teist tüüpi andmed, näiteks asjaomaste kuritegude liigi kohta.
(32)
Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kaitsta ohustatud isikuid, ei suuda liikmesriigid hõlmatud olukordade piiriülese iseloomu tõttu piisavalt saavutada ning ulatuse ja võimaliku mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(33)
Käesolev direktiiv peaks aitama tugevdada ohustatud isikute kaitset, sel viisil täiendades, kuid mõjutamata juba selles valdkonnas kehtivaid õigusakte, näiteks nõukogu raamotsuseid 2008/947/JSK ja 2009/829/JSK.
(34)
Kui kaitsemeetmega seotud otsus jääb nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades)
EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.
, nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003 (mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega)
ELT L 338, 23.12.2003, lk 1.
või vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 1996. aasta Haagi konventsiooni
ELT L 151, 11.6.2008, lk 39.
kohaldamisalasse, tuleks sellist otsust tunnustada ja jõustada vastavalt kõnealuse õigusakti sätetele.
(35)
Liikmesriigid ja komisjon peaksid vajaduse korral lisama teabe Euroopa lähenemiskeelu kohta kuriteoohvrite kaitset käsitlevatesse olemasolevatesse haridus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniatesse.
(36)
Käesoleva direktiivi rakendamisel töödeldavaid isikuandmeid tuleks kaitsta vastavalt nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusele 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta)
ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.
ja vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonis üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, mille on ratifitseerinud kõik liikmesriigid.
(37)
Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi, nagu need on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, toimides kookõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 6.
(38)
Käesoleva direktiivi rakendamisel julgustatakse liikmesriike võtma arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioonis sätestatud õigusi ja põhimõtteid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Eesmärk
Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mis võimaldavad anda selle liikmesriigi kohtul või samaväärsel asutusel, kus on välja antud kaitsemeede eesmärgiga kaitsta isikut teise isiku kuriteo eest, mis võib ohustada isiku elu, kehalist või psühholoogilist puutumatust ja väärikust, isikuvabadust või seksuaalset puutumatust, välja Euroopa lähenemiskeeld, et võimaldada teise liikmesriigi pädeval asutusel jätkata asjaomase isiku kaitsmist selle teise liikmesriigi territooriumil pärast otsuse teinud riigis sellise teo toimepanemist, mis on olnud või oleks võinud olla eelkõige kriminaalasjades pädevust omava kohtu menetluse objekt.
Artikkel 2 Mõisted
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)
„Euroopa lähenemiskeeld” –
ühe liikmesriigi kohtu või samaväärse asutuse poolt seoses kaitsemeetmega tehtud
otsus,
mille alusel teise liikmesriigi kohus või samaväärne asutus võtab siseriikliku õiguse alusel asjakohase meetme või meetmed eesmärgiga jätkata kaitstava isiku kaitsmist
;
2)
„kaitsemeede” –
otsuse teinud riigis siseriiklike õigusaktide ja menetluste kohaselt
vastu võetud otsus, millega kehtestatakse ohustava isiku suhtes
kaitstava isiku kaitseks
üks või mitu
artiklis 5 osutatud
kohustust või keeldu,
eesmärgiga kaitsta kaitstavat isikut ohustava isiku kuriteo eest, mis võib ohustada kaitstava isiku elu, kehalist või psühholoogilist puutumatust, väärikust, isikuvabadust või seksuaalset puutumatust
;
3)
„kaitstav isik” –
füüsiline
isik,
kes
on kaitse objektiks tulenevalt otsuse teinud riigis vastu võetud kaitsemeetmest;
4)
„ohustav isik” –
füüsiline
isik, kelle suhtes on kehtestatud üks või mitu
artiklis 5
osutatud kohustust või keeldu;
5)
„otsuse teinud riik” – liikmesriik, kus on ▌ vastu võetud kaitsemeede, mis on Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise aluseks;
6)
„täidesaatev riik” – liikmesriik, kellele Euroopa lähenemiskeeld on tunnustamiseks edastatud;
7)
„järelevalvet teostav riik” – liikmesriik, kellele on edastatud nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus või raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus.
▌
Artikkel 3 Pädevate asutuste määramine
1.
Iga liikmesriik teatab
komisjonile
, millised kohtud
või samaväärsed asutused
on tema siseriiklike õigusaktide alusel pädevad käesoleva direktiivi kohaselt Euroopa lähenemiskeeldu välja andma ja sellist keeldu tunnustama, kui asjaomane liikmesriik on vastavalt otsuse teinud riik või täidesaatev riik.
▌
2.
Komisjon
teeb saadud teabe kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele ▌.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest muudatustest, mis on seotud lõikes 1 osutatud teabega.
Artikkel 4
Pöördumine keskasutuste poole
1.
Iga liikmesriik võib määrata oma pädevaid asutusi abistama keskasutuse või, kui see on tema õigussüsteemis nii sätestatud, mitu keskasutust.
2.
Liikmesriik võib, kui see osutub vajalikuks tulenevalt tema siseriikliku kohtusüsteemi korraldusest, panna oma keskasutuse või keskasutused vastutama Euroopa lähenemiskeelu edastamise ja vastuvõtmise haldamise ning kogu muu sellega seotud ametliku kirjavahetuse eest.
Seetõttu võib kogu pädevate asutuste vahelise suhtluse, konsulteerimise, teabevahetuse ning päringute ja teadete esitamise korraldamiseks kasutada vajaduse korral asjaomase liikmesriigi määratud keskasutuse või keskasutuste abi.
3.
Liikmesriik, kes soovib kasutada käesolevas artiklis osutatud võimalusi, edastab komisjonile määratud keskasutuse või keskasutustega seotud teabe.
Edastatud teave on otsuse teinud riigi kõigile asutustele siduv.
Artikkel 5
Siseriiklike õigusaktide kohase kaitsemeetme olemasolu kui eeltingimus
Euroopa lähenemiskeelu võib välja anda üksnes siis, kui varem on otsuse teinud riigis vastu võetud kaitsemeede, millega kehtestatakse ohustava isiku suhtes üks või mitu järgmist kohustust või keeldu:
a)
keeld siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, kus kaitstav isik elab või mida ta külastab;
b)
keeld otsida kaitstava isikuga mis tahes kontakti, sealhulgas telefoni, elektrooniliste vahendite, kirja, faksi või mis tahes muude vahendite teel, või selliste kontaktide reguleerimine; või
c)
keeld läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele või selle reguleerimine.
Artikkel 6 Euroopa lähenemiskeelu väljaandmine
1.
Euroopa lähenemiskeelu võib välja anda, kui kaitstav isik otsustab asuda elama teise liikmesriiki või juba elab seal või kui kaitstav isik otsustab viibida või juba viibib teises liikmesriigis.
Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise otsuse tegemisel võtab otsuse teinud riigi pädev asutus muu hulgas arvesse selle ajaperioodi või nende ajaperioodide pikkust, mille jooksul kaitstav isik kavatseb viibida täidesaatvas riigis, ja kaitsevajaduse tõsidust.
2.
Otsuse teinud riigi pädev asutus võib Euroopa lähenemiskeelu välja anda ainult kaitstava isiku taotlusel ja pärast seda, kui ta on kontrollinud, et kaitsemeede vastab kõikidele artiklis 5 sätestatud nõuetele.
3.
Kaitstav isik ▌ võib esitada taotluse Euroopa lähenemiskeelu väljaandmiseks kas otsuse teinud riigi pädevale asutusele või täidesaatva riigi pädevale asutusele.
Kui selline taotlus esitatakse täidesaatvas riigis, siis edastab selle riigi pädev asutus kõnealuse taotluse viivitamata otsuse teinud riigi pädevale asutusele ▌.
4.
Enne Euroopa lähenemiskeelu väljaandmist antakse ohustavale isikule õigus esitada oma seisukohti ja õigus kaitsemeede vaidlustada, kui tal ei ole olnud neid õigusi kaitsemeetme vastuvõtmiseni viinud menetluses.
5.
Kui pädev
asutus ▌ võtab vastu kaitsemeetme, mis sisaldab ühte või mitut
artiklis 5
osutatud kohustust või keeldu, teavitab ta kaitstavat isikut
mis tahes asjakohasel viisil vastavalt siseriiklike õigusaktide kohastele menetlustele
võimalusest taotleda Euroopa lähenemiskeeldu, kui isik kavatseb liikuda teise liikmesriiki
, ja samuti sellise taotluse põhitingimustest
.
Kõnealune asutus soovitab kaitstaval isikul esitada taotlus enne otsuse teinud riigi territooriumilt lahkumist.
6.
Kui kaitstaval isikul on eeskostja või esindaja, võib selline isik esitada lõigetes 2 ja 3 osutatud taotluse kaitstava isiku nimel.
7.
Kui taotlus Euroopa lähenemiskeelu väljaandmiseks lükatakse tagasi, teavitab otsuse teinud riigi pädev asutus kaitstavat isikut vajaduse korral õiguskaitsevahenditest, mida võib siseriiklike õigusaktide alusel tema otsuse suhtes võtta.
Artikkel 7 Euroopa lähenemiskeelu vorm ja sisu
Euroopa lähenemiskeeld
antakse välja vastavalt
käesoleva direktiivi I lisas esitatud vormile.
See sisaldab eelkõige järgmisi andmeid:
a)
kaitstava isiku isikuandmed ja kodakondsus, samuti kõnealuse isiku
eeskostja või
esindaja isikuandmed ja kodakondsus, kui kaitstav isik on alaealine või piiratud teovõimega;
b)
kuupäev, millest alates kaitstav isik kavatseb asuda elama täidesaatvas riigis või seal viibida, ning teises riigis viibimise periood või perioodid, kui see on teada;
c)
otsuse teinud riigi pädeva asutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress;
d)
viide (näiteks number või kuupäev) õigusaktile, millega on kehtestatud kaitsemeede, mille alusel võetakse vastu Euroopa lähenemiskeeld;
e)
kokkuvõte faktidest ja asjaoludest, mis on tinginud otsuse teinud riigis kaitsemeetme kehtestamise;
f)
ohustava isiku suhtes Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva kaitsemeetmega kehtestatud kohustused või keelud, nende kestus ning
viide karistusele või sanktsioonile, kui see on ette nähtud, mille võib määrata vastava kohustuse või keelu rikkumise korral
;
g)
selliste tehnoloogiliste vahendite kasutamine, kui need on olemas, mis on antud kaitstava isiku või ohustava isiku käsutusse kaitsemeetme jõustamise eesmärgil;
h)
ohustava isiku isikuandmed, kodakondsus ja kontaktandmed;
i)
kui otsuse teinud riigi pädeval asutusel on selline teave olemas ilma täiendava järelepärimiseta, siis asjaolu, kas kaitstavale isikule ja/või ohustavale isikule on otsuse teinud riigis antud tasuta õigusabi;
j)
vajaduse korral muud asjaolud, mis võiksid mõjutada kaitstavat isikut ähvardava ohu hindamist;
k)
vajaduse korral selgesõnaline viide sellele, et nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus või nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus on juba
järelevalvet teostavale
riigile edastatud, ning
nimetatud riigis
sellise kohtuotsuse või otsuse jõustamist teostava pädeva asutuse andmed.
Artikkel 8 Edastamise kord
1.
Kui otsuse teinud riigi pädev asutus edastab Euroopa lähenemiskeelu täidesaatva riigi pädevale asutusele, teeb ta seda kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis, et täidesaatva riigi pädeval asutusel oleks võimalik selle autentsust kindlaks teha.
Nimetatud pädevad asutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.
2.
Kui kas täidesaatva riigi või otsuse teinud riigi pädev asutus on kõnealuse teise riigi pädevale asutusele teadmata, teeb viimane vajaliku teabe saamiseks kõik vajalikud järelepärimised, sealhulgas nõukogu
16. detsembri 2008. aasta otsuses 2008/976/JSK (Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta)
ELT L 348, 24.12.2008, lk 130.
osutatud
Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste, Eurojusti liikmesriikide liikmete või kõnealuse riigi Eurojusti töö koordineerimise riikliku süsteemi kaudu.
3.
Kui täidesaatva riigi asutus, kes saab Euroopa lähenemiskeelu, ei ole pädev seda tunnustama, edastab kõnealune asutus Euroopa lähenemiskeelu
ex officio
pädevale asutusele
ja teavitab viivitamata otsuse teinud riigi pädevat asutust vastavalt kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis
.
Artikkel 9 Täidesaatvas riigis võetavad meetmed
1.
Täidesaatva riigi pädev asutus tunnustab artikli 8 kohaselt edastatud Euroopa lähenemiskeelu kättesaamisel viivitamata seda lähenemiskeeldu ning teeb otsuse, millega võetakse vastu mis tahes meede, mis oleks võimalik selle riigi õigusaktide alusel sarnasel juhul, et tagada kaitstava isiku kaitse, välja arvatud juhul, kui ta otsustab tugineda mõnele artiklis 10 sätestatud mittetunnustamise põhjusele.
2.
Täidesaatva riigi pädeva asutuse poolt vastavalt lõikele 1 vastu võetud meede või mis tahes muu artiklis 11 osutatud hilisema otsuse alusel võetud meede vastab võimalikult suures ulatuses otsuse teinud riigis võetud kaitsemeetmele.
3.
Täidesaatva riigi pädev asutus teatab
ohustavale isikule,
otsuse teinud riigi pädevale asutusele ja kaitstavale isikule
kõigist
meetmetest
, mis on võetud lõike 1 kohaldamisel, samuti sellise meetme rikkumisest tulenevatest võimalikest õiguslikest tagajärgedest, mis on ette nähtud siseriiklike õigusaktidega ja vastavalt artikli 11 lõikele 2
.
Kaitstava isiku aadressi ega muid kontaktandmeid ei avaldata ohustavale isikule, kui see ei ole vajalik seoses lõike 1 kohaldamiseks võetud meetme jõustamisega.
4.
Kui täidesaatva riigi pädev asutus leiab, et Euroopa lähenemiskeelus vastavalt artiklile 7 edastatud teave ei ole täielik, teavitab ta sellest viivitama otsuse teinud riigi pädevat asutust kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ning määrab mõistliku tähtaja puuduva teabe esitamiseks.
Artikkel 10 Euroopa lähenemiskeelu mittetunnustamise põhjused
▌
1.
Täidesaatva riigi pädev asutus võib keelduda Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisest järgmistel asjaoludel:
a)
Euroopa lähenemiskeeld ei ole lõplik või seda ei ole lõpule viidud täidesaatva riigi pädeva asutuse poolt kehtestatud tähtaja jooksul;
b)
artiklis 5
sätestatud nõuded ei ole täidetud;
c)
kaitsemeede on seotud teoga, mis ei ole täidesaatva riigi õigusaktide alusel kuritegu;
d)
kaitse tuleneb sellise karistuse või meetme kohaldamisest, mis on täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt hõlmatud amnestiaga ning seotud
teo või käitumisega
, mis kuulub kõnealuste õigusaktide alusel selle riigi pädevusse;
e)
täidesaatva riigi õigusaktide alusel on ohustaval isikul puutumatus, mis muudab
Euroopa lähenemiskeelu alusel meetmete
võtmise võimatuks;
f)
kriminaalmenetlust ei saa ohustava isiku suhtes alustada, kuna tegu või käitumine, millega seoses on vastu võetud kaitsemeede, on täidesaatva riigi õigusaktide alusel aegunud, kui tegu või käitumine kuulub tema siseriiklike õigusaktide alusel selle riigi pädevusse;
g)
Euroopa lähenemiskeelu tunnustamine on vastuolus ne bis in idem põhimõttega;
h)
täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt ei saa ohustavat isikut tema vanuse tõttu võtta kriminaalvastutusele teo või käitumise eest, millega seoses kaitsemeede on vastu võetud;
i)
kaitsemeede on seotud kuriteoga, mis täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt on täielikult või suures või olulises osas toime pandud tema territooriumil.
2.
Kui täidesaatva riigi pädev asutus keeldub ühe eelnimetatud põhjuse kohaldamisel Euroopa lähenemiskeeldu tunnustamast, toimib ta järgmiselt:
a)
teavitab otsuse teinud riiki ja kaitstavat isikut viivitamata oma keeldumisest ja selle põhjustest;
b)
teavitab kaitstavat isikut vajaduse korral võimalusest taotleda kaitsemeetme võtmist vastavalt siseriiklikele õigusaktidele;
c)
teavitab kaitstavat isikut vajaduse korral õiguskaitsevahenditest, mida võib siseriiklike õigusaktide alusel võtta tema otsuse suhtes.
Artikkel 11
Täidesaatva riigi kohaldatav õigus ja pädevus
1.
Täidesaatval riigil on pädevus võtta pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist oma riigis meetmeid ja neid jõustada.
Artikli 9 lõikes 1 ette nähtud otsuse suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigusakte, sealhulgas eeskirju täidesaatvas riigis seoses Euroopa lähenemiskeeluga vastu võetud otsuste suhtes õiguskaitsevahendite võtmise kohta.
2.
Täidesaatva riigi poolt pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist võetud ühe või mitme meetme rikkumise korral on täidesaatva riigi pädeval asutusel lõike 1 kohaldamisel pädevus teha järgmist:
a)
kehtestada sellise meetme rikkumise tulemusena kriminaalkaristusi ja võtta mis tahes muid meetmeid, kui rikkumine on täidesaatva riigi õigusaktide alusel käsitatav kuriteona;
b)
teha rikkumiste kohta muid kui kriminaalõiguslikke otsuseid;
c)
võtta mis tahes kiireloomulisi ja ajutisi meetmeid rikkumise lõpetamiseks, vajaduse korral kuni otsuse teinud riigi poolt vastava otsuse tegemiseni.
3.
Kui täidesaatvas riigis ei ole sarnase juhtumi korral võimalik siseriiklikku meedet võtta, teavitab täidesaatva riigi pädev asutus otsuse teinud riigi pädevat asutust Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud kaitsemeetme mis tahes rikkumisest, millest ta on teadlik.
Artikkel 12
Rikkumisest teavitamine
Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat asutust või järelevalvet teostava riigi pädevat asutust igast Euroopa lähenemiskeelu alusel võetud meetme või meetmete rikkumisest.
Teatamisel kasutatakse II lisas esitatud tüüpvormi.
Artikkel 13 Otsuse teinud
riigi pädevus
1.
Otsuse teinud riigi
pädeval asutusel on ainupädevus teha otsuseid, mis on seotud järgmisega
:
a)
kaitsemeetme
ja sellest tulenevalt Euroopa lähenemiskeelu
uuendamine, läbivaatamine,
muutmine,
tühistamine
ja tagasivõtmine
;
b)
kaitsemeetme tühistamise tulemusel vabadusekaotusliku meetme kehtestamine, tingimusel et kaitsemeedet on kohaldatud nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsuse või nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsuse alusel.
▌
2.
Lõike 1 kohaselt tehtud otsuste suhtes kohaldatakse otsuse teinud riigi õigusakte.
3.
Kui nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus või nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus on teisele liikmesriigile juba edastatud
või edastatakse pärast Euroopa lähenemiskeelu väljaandmist
, võetakse edasised otsused vastu kooskõlas kõnealuste raamotsuste asjakohaste sätetega.
4.
Otsuse teinud riigi pädev asutus teavitab täidesaatva riigi pädevat asutust viivitamata kõigist vastavalt lõikele 1 tehtud otsustest.
5.
Kui otsuse teinud riigi pädev asutus on Euroopa lähenemiskeelu vastavalt lõike 1 punktile a tühistanud või tagasi võtnud, lõpetab täidesaatva riigi pädev asutus vastavalt artikli 9 lõikele 1 võetud meetmete jõustamise kohe, kui otsuse teinud riigi pädev asutus on teda nõuetekohaselt teavitanud.
6.
Kui otsuse teinud riigi pädev asutus on Euroopa lähenemiskeeldu vastavalt lõike 1 punktile a muutnud, teeb täidesaatva riigi pädev asutus vajaduse korral järgmist:
a)
muudab Euroopa lähenemiskeelu alusel võetud meetmeid, toimides vastavalt artiklile 9 või
b)
keeldub muudetud kohustuse või keelu jõustamisest, kui tegemist ei ole artiklis 5 osutatud liiki kohustuse või keeluga või kui vastavalt artiklile 7 Euroopa lähenemiskeeluga edastatud teave ei ole täielik ja otsuse teinud riigi pädev asutus ei ole vastavalt artikli 9 lõikele 4 puuduvat teavet määratud tähtajaks esitanud.
Artikkel 14 Euroopa lähenemiskeelu
alusel võetud meetmete jõustamise lõpetamise
põhjused
1.
Täidesaatva riigi pädev asutus võib
lõpetada
Euroopa lähenemiskeelu
alusel võetud meetmete jõustamise
:
a)
kui on selge alus arvata, et kaitstav isik ei ela või ei viibi täidesaatva riigi territooriumil või on kõnealuselt territooriumilt lõplikult lahkunud;
b)
kui Euroopa lähenemiskeelu täidesaatmiseks võetud meetmete maksimaalne kehtivusaeg on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele lõppenud;
c)
artikli 13 lõike 6 punktis b osutatud juhul;
d)
kui nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus või nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus on saadetud täidesaatvale riigile pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist.
2.
Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat asutust ja võimaluse korral kaitstavat isikut viivitamata sellisest otsusest.
3.
Enne meetmete jõustamise lõpetamist vastavalt lõike 1 punktile b võib täidesaatva riigi pädev asutus taotleda, et otsuse teinud riigi pädev asutus esitaks teavet selle kohta, kas Euroopa lähenemiskeeluga pakutav kaitse on menetlemisel oleva juhtumi asjaolusid arvestades veel vajalik.
Otsuse teinud riigi pädev asutus vastab sellisele taotlusele viivitamata.
Artikkel 15
Euroopa lähenemiskeelu tunnustamise prioriteet
Euroopa lähenemiskeeldu tunnustatakse sama prioriteediga kui sarnast siseriiklikku juhtumit, võttes arvesse iga juhtumi konkreetseid asjaolusid, sealhulgas asja kiireloomulisust, kaitstava isiku eeldatavat saabumiskuupäeva täidesaatva riigi territooriumile ning võimaluse korral kaitstavat isikut ähvardava ohu taset.
▌
Artikkel 16 Pädevate asutuste vahelised konsultatsioonid
Vajaduse korral võivad otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused üksteisega konsulteerida, et hõlbustada käesoleva direktiivi sujuvat ja tõhusat kohaldamist.
Artikkel 17 Keeled
1.
Otsuse teinud riigi pädev asutus tõlgib
Euroopa
lähenemiskeelu
täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte tema ametlikest keeltest.
2.
Täidesaatva riigi pädev asutus tõlgib artiklis 12 osutatud vormi otsuse teinud riigi ametlikku keelde või ühte tema ametlikest keeltest.
3.
Iga liikmesriik võib kas käesoleva direktiivi vastuvõtmisel või hiljem kinnitada avalduses, mis antakse hoiule
komisjoni
, et ta tunnistab tõlget ühte või mitmesse liidu ametlikku keelde.
Artikkel 18 Kulud
Käesoleva direktiivi kohaldamisest tulenevad kulud kannab täidesaatev riik
vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele
, välja arvatud kulud, mis tekivad eranditult otsuse teinud riigi territooriumil.
Artikkel 19 Seos muude lepingute ja kokkulepetega
1.
Liikmesriigid võivad jätkata selliste kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, mis kehtivad käesoleva direktiivi jõustumise ajal, kuivõrd need lepingud ja kokkulepped võimaldavad laiendada käesoleva direktiivi eesmärke ning aitavad veelgi lihtsustada või hõlbustada kaitsemeetmetega seotud menetlusi.
2.
Liikmesriigid võivad pärast käesoleva direktiivi jõustumist sõlmida kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kuivõrd need lepingud ja kokkulepped võimaldavad laiendada käesoleva direktiivi eesmärke ning aitavad lihtsustada või hõlbustada kaitsemeetmetega seotud menetlusi.
3.
Liikmesriigid teatavad ▌komisjonile hiljemalt…* * Kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
, milliste lõikes 1 osutatud kehtivate lepingute ja kokkulepete kohaldamist nad soovivad jätkata.
Samuti teatavad liikmesriigid ▌ komisjonile kolme kuu jooksul pärast allakirjutamist kõigist lõikes 2 osutatud uutest lepingutest ja kokkulepetest.
Artikkel 20
Seos muude õigusaktidega
1.
Käesolev direktiiv ei mõjuta määruse (EÜ) nr 44/2001, määruse (EÜ) nr 2201/2003, vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 1996. aasta Haagi konventsiooni ega rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni kohaldamist.
2.
Käesolev direktiiv ei mõjuta nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK ja nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK kohaldamist.
Artikkel 21 Rakendamine
1.
Liikmesriigid
jõustavad
käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud
õigus- ja haldusnormid hiljemalt
… * *
Kolm aastat
pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
.
Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.
2.
Liikmesriigid edastavad ▌ komisjonile
käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti
.
Artikkel 22
Andmete kogumine
Et lihtsustada käesoleva direktiivi kohaldamise hindamist, edastavad liikmesriigid komisjonile asjakohased andmed, mis on seotud siseriiklike menetluste kohaldamisega Euroopa lähenemiskeelu suhtes, vähemalt selles osas, mis puudutab taotletud, välja antud ja/või tunnustatud Euroopa lähenemiskeeldude arvu.
Artikkel 23 Läbivaatamine
Komisjon
esitab
hiljemalt ... ** Neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
* Euroopa
Parlamendile ja nõukogule
aruande
käesoleva direktiivi kohaldamise kohta
.
Vajaduse korral lisatakse aruandele õigusakti ettepanekud.
Artikkel 24 Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
...,
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
I LISA
EUROOPA LÄHENEMISKEELD (osutatud artiklis 7)
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU … DIREKTIIV 2011/…/EL EUROOPA LÄHENEMISKEELU KOHTA
* Käesoleva direktiivi number ja kuupäev.
Käesolevas vormis sisalduvat teavet tuleb käsitleda nõuetekohase konfidentsiaalsusega
Otsuse teinud riik:
Täidesaatev riik:
a) Kaitstava isiku andmed:
Perekonnanimi:
Eesnimi/eesnimed:
Vajaduse korral sünninimi
või varasem nimi
:
Sugu:
Kodakondsus:
Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):
Sünnikuupäev:
Sünnikoht:
Aadressid/elukohad:
– otsuse teinud riigis:
– täidesaatvas riigis:
– mujal:
Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada):
Kas kaitstavale isikule on otsuse teinud riigis antud tasuta õigusabi (kui teave on kättesaadav ilma täiendava järelepärimiseta)?
?
Jah.
?
Ei.
?
Ei ole teada.
Kui kaitstav isik on alaealine või piiratud teovõimega, andmed selle füüsilise isiku
eestkostja või
esindaja kohta:
Perekonnanimi:
Eesnimi/eesnimed:
Vajaduse korral sünninimi
või varasem nimi
:
Sugu:
Kodakondsus:
Töökoha aadress:
b) Kaitstav isik on otsustanud asuda elama täidesaatvasse liikmesriiki või juba elab seal või on otsustanud viibida täidesaatvas liikmesriigis või juba viibib seal.
Kuupäev, millest alates kaitstav isik kavatseb asuda täidesaatvas liikmesriigis elama või seal viibida (kui on teada):
Periood(id) (kui on teada):
c) Kas kaitstava isiku
või ohustava isiku
käsutusse on antud
tehnilisi
vahendeid kaitsemeetme
jõustamiseks
:
?
Jah; palun esitage kasutatavate vahendite lühiülevaade:
?
Ei.
d) Euroopa lähenemiskeelu välja andnud pädev asutus:
Ametlik nimi:
Täielik aadress:
Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
Kontaktisiku(te) andmed
Perekonnanimi:
Eesnimi/eesnimed:
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):
Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
E-post (olemasolu korral):
Suhtlemisel kasutatavad võimalikud keeled:
e) Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise aluseks oleva kaitsemeetme kirjeldus:
Kaitsemeede anti välja (kuupäev: PP-KK-AAAA):
Kaitsemeede jõustus (kuupäev: PP-KK-AAAA):
Kaitsemeetme toimiku viitenumber (olemasolu korral):
Kaitsemeetme vastu võtnud asutus:
f) Punktis e osutatud kaitsemeetme kehtestamist põhjustanud faktid ja asjaolud
, sealhulgas vajaduse korral õigusrikkumise liik
:
g) Andmed kohustus(t)e või keelu/keeldude kohta, mis on kaitsemeetmega kehtestatud ohustava isiku suhtes:
Kohustus(t)e laad: (võib märgistada mitu ruudukest):
?
keeld siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, kus kaitstav isik elab või mida ta külastab;
– selle ruudukese märgistamise korral palun täpsustage, millistesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse on ohustaval isikul keelatud siseneda:
?
keeld otsida kaitstava isikuga mis tahes kontakti, sealhulgas telefoni, elektrooniliste vahendite, kirja, faksi või mis tahes muude vahendite teel, või selliste kontaktide reguleerimine;
– selle ruudukese märgistamisel palun esitage kõik asjakohased üksikasjad:
? ▌ keeld läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele
või sellise lähenemise reguleerimine
;
– selle ruudukese märgistamisel palun täpsustage, millist kaugust tuleb ohustaval isikul kaitstava isiku suhtes järgida:
Palun täpsustage, milliseks ajavahemikuks on eespool nimetatud kohustus(ed) ohustava isiku suhtes kehtestatud:
▌ Karistus
või sanktsioon (kui see on ette nähtud),
mida on võimalik määrata
keelu rikkumise korral
:
h) Andmed ohustava isiku kohta, kelle suhtes on kehtestatud punktis g loetletud kohustus(ed):
Perekonnanimi:
Eesnimi/eesnimed:
Vajaduse korral sünninimi
või varasem nimi
:
Olemasolu korral varjunimed:
Sugu:
Kodakondsus:
Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):
Sünnikuupäev:
Sünnikoht:
Aadressid/elukohad:
– otsuse teinud riigis:
– täidesaatvas riigis:
– mujal:
Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada):
Võimaluse korral märkida järgmised andmed:
– Isiku isikut tõendava dokumendi (isikut tõendavate dokumentide) liik ja number (ID-kaart, pass):
Kas ohustavale isikule on otsuse teinud riigis antud tasuta õigusabi (kui teave on kättesaadav ilma täiendava järelepärimiseta)?
?
Jah.
?
Ei.
?
Ei ole teada.
i) Muud asjaolud, mis võiksid mõjutada kaitstavat isikut ähvardava ohu hindamist (täitmine vabatahtlik):
j) Muu kasulik teave (näiteks vajaduse ja kättesaadavuse korral teave teiste liikmesriikide kohta, kus sama kaitstava isiku kaitseks on varem võetud kaitsemeetmeid):
k) Palun märgistage sobiv ruuduke (vajaduse korral) ja täitke järgmised andmed:
? nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus on juba edastatud teisele liikmesriigile
– Selle ruudukese märgistamisel palun esitage pädeva asutuse kontaktandmed, kellele kohtuotsus on edastatud:
? nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus on juba edastatud teisele liikmesriigile
– Selle ruudukese märgistamisel palun esitage pädeva asutuse kontaktandmed, kellele järelevalvemeetmete rakendamise otsus on edastatud:
Euroopa lähenemiskeelu välja andnud asutuse ja/või selle esindaja allkiri, millega kinnitatakse lähenemiskeelu sisu täpsust:
Nimi:
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):
Kuupäev:
Toimiku viide (olemasolu korral):
(Vajaduse korral) Ametlik tempel:
II LISA
VORM (osutatud
artiklis 12
)
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU … DIREKTIIV 2011/…/EL EUROOPA LÄHENEMISKEELU KOHTA
* Käesoleva direktiivi number ja kuupäev.
TEADE EUROOPA LÄHENEMISKEELU ALUSEKS OLEVA KAITSEMEETME RIKKUMISE KOHTA
Käesolevas vormis sisalduvat teavet tuleb käsitleda nõuetekohase konfidentsiaalsusega
a) Ohustava isiku isikuandmed
Perekonnanimi:
Eesnimi/eesnimed:
Vajaduse korral sünninimi
või varasem nimi
:
Olemasolu korral varjunimed:
Sugu:
Kodakondsus:
Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):
Sünnikuupäev:
Sünnikoht:
Aadress:
Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada):
b) Kaitstava isiku isikuandmed:
Perekonnanimi:
Eesnimi/eesnimed:
Vajaduse korral sünninimi
või varasem nimi
:
Sugu:
Kodakondsus:
Sünnikuupäev:
Sünnikoht:
Aadress:
Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada):
c) Euroopa lähenemiskeelu üksikasjalikud andmed:
Lähenemiskeelu väljaandmise kuupäev:
Toimiku viide (olemasolu korral):
Lähenemiskeelu välja andnud asutus:
Ametlik nimi:
Aadress:
d) Täidesaatvas riigis Euroopa lähenemiskeeluga kooskõlas võetud kaitsemeetme (olemasolu korral) kohaldamise eest vastutava asutuse andmed:
Asutuse ametlik nimi:
Kontaktisiku nimi:
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):
Aadress:
Tel: (riigi kood) (piirkonna suunanumber) (number)
Faks: (riigi kood) (piirkonna suunanumber) (number)
E-post:
Suhtlemisel kasutatavad võimalikud keeled:
e) Euroopa
lähenemiskeelu tunnustamisele järgnenud täidesaatva liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud
kohustus(t)e rikkumine ja/või muud asjaolud, mis võiksid kaasa tuua edasise otsuse tegemise:
Rikkumine on seotud järgmis(t)e kohustus(t)ega (võib märgistada rohkem kui ühe ruudukese):
?
keeld siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, kus kaitstav isik elab või mida ta külastab;
?
keeld otsida kaitstava isikuga mis tahes kontakti, sealhulgas telefoni, elektrooniliste vahendite, kirja, faksi või mis tahes muude vahendite teel, või selliste kontaktide reguleerimine;
?
keeld
läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele
või sellise lähenemise reguleerimine
;
?
muu meede, mis vastab Euroopa lähenemiskeelu aluseks olevale kaitsemeetmele ja mille täidesaatva riigi pädev asutus on võtnud pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist
Rikkumis(t)e kirjeldus (koht, kuupäev ja konkreetsed asjaolud):
Vastavalt artikli 11 lõikele 2:
– rikkumise tagajärjel täidesaatvas riigis võetud meetmed;
– rikkumise võimalik õiguslik tagajärg täidesaatvas riigis.
Muud asjaolud, mis võiksid kaasa tuua edasise otsuse tegemise
Kõnealuste asjaolude kirjeldus:
f) Selle isiku andmed, kellega võtta ühendust rikkumise kohta lisateabe saamiseks:
Perekonnanimi:
Eesnimi/eesnimed:
Aadress:
Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
E-post:
Suhtlemisel kasutatavad võimalikud keeled:
Teate väljastanud asutuse ja/või selle esindaja allkiri, millega kinnitatakse teate sisu õigsust:
Nimi:
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):
Kuupäev:
Ametlik tempel (olemasolu korral):
