Holokausti eitamine - kas kriminaliseerimine oleks õige samm?
Põhiõigused
2007-03-21 - 11:24
Eurooplaste rassistlik käitumine on suurenenud
Paremäärmuslike gruppide tugevnemine ja eurooplaste üha suurenev rassistlik käitumine on rassismist ja ksenofoobiast teinud põletava teema.
Üleeile Euroopa Parlamendis toimunud avalikul arutelul said põhiküsimuseks rassismi ja ksenofoobia alane seadusandlus, seda ELi eesistujariigi Saksamaa ettepaneku valguses, mis soovib holokausti eitajad vanglapingile saata.
Euroopa Põhiõiguste Ameti andmetel tõusis rassistlik käitumine möödunud aastal 20-45%, mõnes riigis rohkem, mõnes vähem.
Hetkel on kõik ELi liikmesriigid vastu võtnud rassistliku käitumise, õhutustöö ja rassivaenu alase seadusandluse, samas on erinevate riikide seadusandluse ulatus, sisu ja maksmapanek väga erinev.
Neli kümnest eurooplasest ei teagi, et sellised õigusaktid on olemas.
2004. aastal koges omal nahal rassistlike kuritegusid 9 miljonit inimest ehk 3% küsitletud 18 ELi riigi elanikest, näitas Euroopa kuritegude ja turvalisuse uuring.
Neonatslik ideoloogia ei piirdu enam antisemitismiga - vihkamine on üle kandunud ka teistele vähemusgruppidele nagu aafriklased, araablased ja asiaadid.
Saksamaa: holokausti eitajale vanglakaristus
Kuulamisel osalenud rassismi ja ksenofoobia alase raporti raportöör Martine Rourke (prantsuse sotsialistist) ütles, et " rassistlikule ja ksenofoobsele käitumisele on kiiresti vaja leida ühine definitsioon".
ELi eesistujariik Saksamaa tegi jaanuaris ettepaneku keelustada kogu Euroopas holokausti eitamine ja natsisümboolika kasutamine.
Kodanik, kes leitakse olevat süüdi, võib veeta vanglas kuni kolm aastat.
Kriminaliseerimine aitaks võidelda tugevneva paremekstremismiga.
Samas võib ettepanekut näha ka kui sõnavabaduse piiramist.
Praegune komisjoni ettepanek rassismi ja ksenofoobia suhtes ei lähe nii kaugele, kuigi soovib karistada kõiki rassistlike ja ksenofoobseid tegusid.
Hetkel on nõukogu komisjoni 2001. aastal tehtud ettepaneku külmutanud.
Parlamendiliige tegi antisemitistliku pamfleti
Parlamendiliige Rourke on holokausti eitamise kriminaliseerimise poolt.
Samas küsis tema kolleegist parlamendiliige Stavros Lambrinidis (kreeka sotsialist), et kas "tõesti oleks mõnede inimeste vangistamine välja öeldud sõnade pärast meid holokaustist päästnud?"
Parlamendiliikmed puutusid ksenofoobiaga kokku möödunud nädalal, kui parlamendi president Hans-Gert Pöttering pidi poola parlamendiliiget Maciej Giertychi noomima ksenofoobse ja antisemitistliku sisuga pamfleti avaldamise eest.
"Sallivus ja austus teiste suhtes on tähtsad väärtused, mis on minu prioriteetide keskmes, ütles Pöttering.
Selle kuu alguses avas Viinis uksed Euroopa Põhiõiguste Amet, mis võtab üle rassismi järelevalvekeskuse ülesanded.
Ameti ülesanne on uurida ja võidelda rassismi, ksenofoobia ja antisemitismiga.
20070314STO04225 Praktiline info arutelu kohta Rassismi ja diskrimineerimist on raske välja juurida ELi Põhiõiguste Amet Komisjon raamotsuse ettepanek
ET
1
PHOTO
20070320PHT04401.jpg
ET
2
LINK
/meetdocs/2004_2009/organes/libe/libe_20070319_1500_hearing.htm#
ET
4
LINK
http://eumc.europa.eu/eumc/index.php
ET
5
LINK
http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l33178.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061205STO00945 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
