Täiskogu Eelinfo : 05-09-2005(s)
2005-09-08 - 17:29
PRESSIKONVERENTSID
Päevakord võib viimasel hetkel muutuda.
Täiskogueelne pressikonverents toimub osaistungjärgule eelneval reedel kell 10.00 PHS hoone ruumis 0A50.
Osaistungjärgu järgne pressibriifing toimub kell 16.30 LOW hoone ruumis N-1/201(Strasburg).
Nädala tähtsündmused
Esmaspäev: Esimene septembrikuu täiskogu istung algab komisjoni avaldusega tänavuste loodusõnnetuste kohta.
Sellele järgneb arutelu kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi Galileo üle.
Eeldatavasti teeb komisjon avalduse ka lennuliikluse turvalisuse kohta.
Teisipäev: Aset leiab arutelu töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes (töötajate kokkupuude optilise kiirgusega).
Lisaks arutatakse pediaatrias kasutatavate ravimite teemat ning alaealiste ja inimväärikuse kaitset seoses audiovisuaalsete ja teabeteenustega.
Pealelõunal toimub 2006. aasta eelarve üldarutelu.
Kolmapäev: Nõukogu ja komisjon teevad avalduse vabaduse, julgeoleku ning terrorismi teemal ning olukorra kohta Lähis-Idas.
Samuti on
päevakorras Euroopa Ühenduse ja Türgi suhted ning arutatakse võimalikku soolist diskrimineerimist tervishoiusektoris.
Neljapäev: Komisjon teeb avalduse Põhjamõõtme kohta ning parlamendisaadikud arutavad turismi ja arengu teemat.
Päevakorras on ka tavapärane inimõigustetund.
20050907BRI00034
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Väliskaubandus / Rahvusvaheline kaubandus
Tekstiili- ja rõivasektor (pärast 2005. aastat)
2005-09-08 - 17:29
Täiskoguistungil tuleb hääletusele Tokia SAÏFI (EPP-ED, FR) omaalgatuslik tekstiili- ja rõivasektori raport, milles rahvusvahelise kaubanduse komisjoni saadikud rõhutavad, et nad ei soovi protektsionismi langeda, vaid tahavad, et ELi tootjatele oleksid tagatud võrdsed tingimused.
Komisjoniliikmed nõuavad võrdseid mängureegleid Euroopa Liidu ja Hiina vahel tekstiili ekspordi osas.
Tahetakse, et Hiina tootjad täidaksid rahvusvahelisi töö- ja keskkonnakaitsestandardeid ja et Hiina võitleks tõhusamalt võltskaupade tootmise vastu.
Saadikud tervitavad komisjoni ja Hiina vahel 10. juunil 2005. aastal sõlmitud kokkulepet tekstiilitoodete ekspordi piiramiseks Hiinast.
Samas soovivad nad, et komisjon ja nõukogu "laiendaksid vajaduse korral kokkulepet ka teistele tekstiilitoodete kategooriatele ja tagaksid läbipaistvuse ekspordi piirangute puhul kasutatavate arvestuse aluste osas ."
Raportis avaldatakse soovi, et turu avamisele järgneks ulatuslik tekstiilikaubanduse reform.
Samas rõhutatakse, et Hiina ei konkureeri võrdsetel alustel ja et seetõttu kaovad töökohad nii EL-s kui ka arenguriikides.
Seetõttu nõuavad saadikud, et komisjon tugevdaks intellektuaalomandi kaitset vastavalt WTO raames sõlmitud TRIPSi leppele, et võimaldada tõhusat võitlemist võltsimise ja tootepiraatluse vastu.
Samuti soovitakse, et komisjon tagaks nende kaubanduslepete sätete rakendamise, mille kohaselt ELi eksportija peab kinnitama, et ta järgib rahvusvahelisi sotsiaal- ja keskkonnasätteid.
Komisjoniliikmed toetavad samuti Euromedi tootmispiirkonna tugevdamist, mis võib ainsana aidata seista nii Vahemere lõuna- kui põhjakaldal asuvatel maadel vastu Ameerika ja Aasia piirkondlikele blokkidele ning tagada tööstustoodangu ja tööhõive säilimine.
Piirkonna toetamiseks tuleb ette näha teadusuuringute, innovatsiooni ja koostöö programm ning ühine tollieeskirjade raamistik.
Saadikud nõuavad lisaks Euroopa tekstiiliprogrammi loomist, et tekstiili- ja rõivasektoris läbi viia ümberkorraldusi ja ümberõpet.
Programm peaks keskenduma väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele.
Parlamendiliikmed lisavad siiski, et peale Euroopa töötleva tööstuse huvide tuleb arvestada ka Euroopa importijate pikaajaliste huvidega.
Tokia Saïfi EPP-ED FR A6-193/2005 Tekstiili- ja rõivasektori tuleviku kohta pärast 2005. aastat Menetlus: Omaalgatuslik raport Debatt: 07.07.2005 Hääletus: 06.09.2005
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0193 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Kaevandustööstuse jäätmete käitlemine
2005-09-08 - 17:29
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon võttis vastu Jonas SJÖSTEDT i (GUE/NGL, SE) raporti, mis käsitleb kaevandustööstuse jäätmete käitlemist.
Raportöör on nõudmisi võrreldes ühisseisukohaga karmistanud ning tahab, et erandite arv oleks viidud miinimumini.
Eriti just erandite osas on oodata eriarvamusi nõukoguga.
Suletud kaevandustööstuse rajatised on raportööri arvates "viitsütikuga pommid" ning seetõttu tuleb nendega kohe tegelema hakata.
Raportis öeldakse, et iga liikmesriik peab kolme aasta jooksul pärast direktiivi jõustumist koostama oma territooriumil asuvate suletud tegevuskohtade (sealhulgas kasutusest kõrvaldatud jäätmehoidlate) inventarinimestiku.
Kui suletud tegevuskohad osutuvad ohtlikeks, peab nelja aasta jooksul pärast direktiivi jõustumist võtma rakendusele taastamismeetmed, kusjuures kulud peab kandma jäätmetekitaja.
Alustada tuleb kõige ohtlikumatest paikadest.
See võib tekitada probleeme eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopa riikide jaoks, kus kaevandustööstus ei ole minevikus keskkonnanõudmistele eriti palju tähelepanu pööranud.
Tulevikus tuleb alati enne kui kaevandus või jäätmehoidla alustab tegevust, anda rahaline tagatis, et garanteerida vajaduse korral maa-ala taastamiseks vajalikud vahendid.
Tagatise suurust kohandatakse korrapäraselt vastavalt eeldatavate taastustööde mahule.
Komisjoniliikmed karmistasid ka tingimusi jäätmete jõgedesse või merre ladustamise osas (põhimõtteliselt on see juba praegu keelatud) ning täpsustasid kõige ohtlikemate rajatiste (nn A kategooria) klassifitseerimiskriteeriume.
Hinnanguliselt moodustavad kaevandustööstuse jäätmed 29% EL-s eelmisel aastal tekkinud jäätmetest, seetõttu on käesolev direktiiv keskkonna seisukohast väga oluline.
Jonas Sjöstedt GUE/NGL SE A6-236/2005 Nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II) Debatt: 07.09.2005
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0236 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Kultuur
Piirideta televisioon
2005-09-08 - 17:29
Raportöör Henri WEBER i (PSE, FR) omaalgatuslik raportis "Piirideta televisiooni" artiklite 4 ja 5 rakendamise kohta jõutakse järelduseni, et "konkurents ei taga pluralismi".
Seetõttu tuleb kultuuri- ja hariduskomisjoni arvates pidevalt arvestada teleringhäälingu arenguga, et tagada kultuuriline mitmekesisus.
Komisjoniliikmed soovivad "Piirideta televisiooni" direktiivi muutmist, et tagada "Euroopa audiovisuaalse mudeli" ellujäämine ning arvestada digitaalajastu reaalsusega.
Samas ei pooldanud enamik komisjoniliikmetest Euroopa audiovisuaalsete avalike teenuste harta loomise ideed.
Peamiseks teemaks on artiklite 4 ja 5 rakendamine, vastavalt millele peab enamus ringhäälinguajast minema Euroopa teostele ning 10% sõltumatute produtsentide teostele.
Komisjon leiab, et kui mõned erandid kõrvale jätta, on kvootidest kinni peetud ning on tulemused olnud positiivsed.
Samas kutsuvad komisjoniliikmed liikmesriike siiski tegema suuremaid jõupingutusi Euroopa ja sõltumatute programmide levitamisel.
Leitakse ka, et direktiivi sätete rakendus- ja tõlgendusmeetodite tõsised erinevused ei lase sõltumatu olukorda päris õigesti kajastada ning soovitakse, et Euroopa Komisjon koostaks ühtse skaala, mille abil oleks võimalik võrreldavaid tulemusi saada.
Samuti soovitakse, et komisjon annaks täpsema tähenduse mõistetele ”sõltumatu produtsent”, ”Euroopa teos” ja ”erikanalid”.
Rõhutatakse, et ka uute liikmesriikide tulemusi on kiiremas korras vaja analüüsida.
Raportis märgitakse lisaks, et digitaaliseerumine ja interaktiivsus on tööstuse ja tarbijate jaoks võimalused, kuid suurem valikuvõimalus ei tähenda tingimata paremat kvaliteeti ega ka Euroopa teoste suuremat kvantiteeti.
Samuti leitakse, et lõimitud Euroopa filmitööstuse puudumise tõttu kasutavad Ameerika produtsendid Euroopa audiovisuaalset ruumi ära paremini kui eurooplased ise.
Mööndakse siiski, et eurooplased on produktiivsemad dokumentaalfilmide ja mängufilmide alal.
Komisjoniliikmed ütlevad, et kultuuriline mitmekesisus, meedia vabadus ja pluralism on kõige olulisemad Euroopa audiovisuaalse mudeli koostisosad ja on eeltingimuseks kultuurivahetustele ja demokraatiale.
Seetõttu peaks muudetud direktiiv komisjoniliikmete arvates sisaldama sätteid, mis tagaks sõnavabaduse ja meedia pluralismi.
Henri Weber PSE FR A6-202/2005 Direktiiviga 97/36/EÜ muudetud direktiivi 89/552/EMÜ "Piirideta televisioon" artiklite 4 ja 5 rakendamise kohta 2001. ja 2002. aastal Menetlus: Omaalgatuslik raport Debatt: 06.09.2005
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0202 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Noorsugu
Alaealiste ja inimväärikuse kaitse seoses audiovisuaal- ja teabeteenuste sektori konkurentsivõimega
2005-09-08 - 17:29
Kultuuri- ja hariduskomisjon võttis 11. juulil vastu Marielle DE SARNEZ i (ALDE, FR) raporti, kus nõutakse alaealiste kaitsmist nende jaoks sobimatu sisuga veebilehtede eest.
Parlamendiliikmed leiavad raportis, et oma panuse peavad andma nii poliitikud, tööstussektori esindajad, koolid kui ka vanemad.
Interneti kasutamine on viimastel aastatel kasvanud tohutu kiirusega.
Lissaboni strateegia üheks eesmärgiks on tõelise infoühiskonna loomine informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogiate abil.
Viimastel andmetel veedavad noored inimesed juba rohkem aega internetti kasutades kui televiisorit vaadates.
Rohkem kui 90% koolidest omab internetiühendust, 4/5 koolidest võimaldab interneti kasutamist ka õpilastele, kusjuures ühe internetiühendusega arvuti kohta on koolides sõltuvalt riigist keskmiselt 5-20 õpilast.
Samal ajal on internetis umbes 260 miljonit pornograafilise sisuga veebilehte.
Raportis leiavad komisjoniliikmed, et alaealiste kaitsmiseks peavad ühenduse pakkujad pakkuma lihtsat, aga tõhusat tarkvara, millega vanemad saavad kaitsta oma lapsi soovimatu informatsiooni eest.
Samuti peaksid nad pakkuma just lastele mõeldud ühendust, kus veebilehtede sisu oleks juba ühenduse pakkuja poolt filtreeritud.
Lisaks soovitakse, et veebilehtede loojad annaksid kohustuslikus korras oma lehekülje kirjelduse ning täpsustaksid seda iga kuue kuu tagant.
See võimaldaks ühenduse pakkujatel tõhusamalt sobimatu sisuga veebilehti välja filtreerida.
Komisjon teeb ka ettepaneku luua uus domeen "kid", mis oleks mõeldud just lastele suunatud veebilehtedele ja mis tagaks lastele turvalise internetikeskkonna.
Vastavate veebilehtede sisu seiraksid regulaarselt sõltumatud ametkonnad.
Samuti teevad parlamendiliikmed ettepaneku hakata kasutama üleeuroopalist tasuta telefoninumbrit, kust saaks informatsiooni olemasolevate filtreerimismeetodite kohta.
Ka peetakse vajalikuks vihjetelefonide laialdast kasutuselevõttu liikmesriikides, et oleks kuhu teatada kahjuliku sisuga veebilehtedest või esitada muid vastavasisulisi kaebusi.
Alaealiste ning inimväärikuse kaitsega audiovisuaal- ja teabeteenuste sektoris tegeles esmakordselt 1989. aasta "Piirideta televisiooni" direktiiv, mis puudutas audiovisuaalsete teenuste vaba liikumist.
Seejärel avaldas komisjon 1996. aastal Rohelise raamatu alaealiste ja inimväärikuse kaitse kohta audiovisuaal- ja informatsiooniteenuste osas, hõlmates nii raadiot, televisiooni kui ka internetti.
1998. aastal võttis nõukogu vastu vastava soovituse.
Parlamendi palvel esitas EK 2001. ja 2003. aastal hindamisraporti, milles ilmnes, et isereguleerimisest ei piisa.
Seetõttu on EP ja nõukogu esitanud käesoleva ettepaneku.
Marielle De Sarnez ALDE FR A6-244/2005 Ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaalsete ja teabeteenuste sektori konkurentsivõimega Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I) Debatt: 06.09.2005
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0244 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Rahvatervis
Pediaatrias kasutatavad ravimid
2005-09-08 - 17:29
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon võttis vastu Françoise GROSSETÊTE (PPE/DE, FR) raporti pediaatrias kasutatavate ravimite kohta.
Määruse projektis on ette nähtud, et spetsiaalselt laste jaoks välja töötatud või laste puhul kasutamiseks testitud ravimite täiendav kaitse kehtiks kuus kuud kauem kui muudel ravimitel.
Sellega loodetakse muuta farmaatsiatööstuse hoiakut ja saavutada seda, et töötataks välja lastele suunatud ravimeid ja viidaks läbi uuringuid ravimite mõju kohta kui neid kasutatakse laste ravimiseks.
Hetkel peab farmaatsiatööstus laste jaoks mõeldud ravimite välja töötamist sageli liiga kulukaks võrreldes eeldatavate tuludega.
Raportööri sõnul ei ole üle 50% ravimitest, mida kasutatakse laste ravimiseks, sellel otstarbel katsetatud (kliinilised testid on läbi viidud ainult täiskasvanutega).
Seetõttu on väga võimalik, et neid ravimeid kasutatakse laste puhul valesti.
Harilikult antakse lastele täiskasvanu doosist väiksem doos, ent seejuures ei arvestata faktiga, et laste ainevahetus on teistsugune täiskasvanute omast.
Nii võib juhtuda, et lapse tervist ohustab ka talle määratud väiksem doos või vastupidi, määratud doos ei ole piisav.
Ettepanekus nähakse ette nii kohustused kui ka stiimulid lastele kohandatud ravimite kättesaadavuse parandamiseks nii, et lastega ei tehtaks tarbetuid kliinilisi uuringuid ning ilma et lükataks edasi ravimite lubamist muude vanuserühmade jaoks.
Määruse projektis nähakse ette Euroopa Ravimihindamisameti juurde pediaatriakomitee loomine.
Üheks eesmärgiks on mitte korrata juba läbiviidud uuringuid või teste.
Pediaatriakomitee vastutaks ka laste ravivajaduste nimekirja koostamise eest.
Nimekiri peab määratlema olemasolevad pediaatrilised ravimid, tooma välja laste raviga seotud vajadused ning teadusuuringute ja arendustöö prioriteedid.
Lisaks vastutaks komitee pediaatriliste uuringute plaani hindamise ja heakskiitmise eest ning uuringutest loobumise või nende edasilükkamise süsteemi eest.
Raportöör soovib ka, et loodaks ühenduse teadusprogrammide alla kuuluv Euroopa Laste Ravimiuuringute programm, mille raames rahastataks nende pediaatrias kasutatavate ramivite uuringuid, mis ei ole kaitstud patendiga või millel puudub täiendav kaitsesertifikaat.
Françoise Grossetête EPP-ED FR A6-247/2005 Ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus pediaatrias kasutatavate ravimite kohta ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I) Debatt: 07.09.2005
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0247 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Sotsiaalpoliitika
Programm PROGRESS
2005-09-08 - 17:29
Raportöör Karin JÖNS (PSE, DE) leiab oma raportis, et Euroopa Komisjoni ettepanek uue ühenduse programmi PROGRESS loomiseks on tervitatav, kuna sellega lihtsustatakse ning ratsionaliseeritakse olemasolevat süsteemi.
Uus programm on seotud tööhõive ja sotsiaalse sidususega ning see asendab erinevaid varasemaid programme mittediskrimineerimise, soolise võrdõiguslikkuse, tööhõive suurendamise ja sotsiaalse tõrjutuse valdkonnas.
Programmil on viis alajaotust - tööhõive; sotsiaalne kaitse ja kaasamine; töötingimused; mittediskrimineerimine ja mitmekesisus; sooline võrdõiguslikkus.
Parlament hääletab PROGRESSile aastatel 2007-2013 ette nähtud summade suurendamist 225,2 miljoni euro võrra, nii et kogusummaks oleks 854,2 miljonit eurot.
Lisaks võtsid saadikud vastu mitmed muudatusettepanekud, mille eesmärgiks on projektides rohkem arvestada soolise süvalaiendamise põhimõttega ning edendada programmi rahvusvahelist mõõdet vahetusprogrammide ja ühistegevuste näol.
Karin Jöns PSE DE A6-199/2005 Ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I) Debatt: 06.09.2005
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0199 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Sotsiaalpoliitika
Töötervishoid ja tööohutus: töötajate kokkupuude optilise kiirgusega
2005-09-08 - 17:29
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon võttis vastu Csaba ŐRY (PPE/DE, HU) raporti töötajate kokkupuute kohta optilise kiirgusega.
Raportis käsitletakse nii töötajate kokkupuudet tehisliku kiirgusega (nt laserid), kui ka loodusliku kiirgusega (päike).
Uue direktiivi eesmärgiks on optilise kiirgusega seotud negatiivsete mõjude vältimine või varajane tuvastamine, samuti optilise kiirgusega seotud pikaajaliste terviseriskide ning krooniliste haiguste vältimine.
Direktiiv näeb ette kiirgusega kokkupuute piirväärtused, mille ületades peab tööandja rakendama teatud meetmeid.
Näiteks peab siis töötajate kiirgusega kokkupuute aega vähendama või tuleb kasutada kaitseriietust.
Üldiselt komisjoniliikmed toetasid nõukogu ühist seisukohta, ent otsustasid, et tööandjale kehtestatavate loodusliku kiirgusega seotud kohustuste määratlemine peab olema liikmesriikide pädevuses.
Vastavalt ühisele seisukohale oleksid tööandjad pidanud looduslike optilise kiirguse allikatega seotud tervise- ja ohutusriske mitte ainult hindama, vaid riski olemasolul ka looma ja rakendama tehniliste ja/või korralduslike meetmete tegevuskava, et viia tervise- ja ohutuseriskid võimalikult madalale tasemele.
Tehislike optilise kiirguse allikate osas näeb ühine seisukoht ette meetmed, mida tööandja peab rakendama, et töötajaid kaitsta.
Komisjoniliikmed on nende sätetega nõus, ent soovivad, et Euroopa Komisjon annaks direktiivi tehniliste sätete paremaks mõistmiseks välja tööandjatele, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete juhtidele suunatud juhendi.
Tegemist on neljanda ja viimase direktiiviga seadusandlikust paketist, mille eesmärgiks on töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kehtestamine.
Kolme varasema direktiivi eesmärgiks oli töötaja kaitsmine vibratsiooni, müra ja elektromagnetvälja kahjulike mõjude eest.
Csaba Őry EPP-ED HU A6-249/2005 Nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II) Debatt: 06.09.2005
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0249 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Tööstus
Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programm Galileo
2005-09-08 - 17:29
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon toetas 21. juunil Euroopa Komisjoni (EK) ettepanekut eraldada aastatel 2007-2013 Galileo satelliitraadionavigatsiooni programmi kahe viimase faasi rahastamiseks üks miljard eurot.
Etelka BARSINÉ PATAKY (PPE/DE, HU) ühehäälselt heakskiidetud raportis rõhutavad parlamendiliikmed, et üks miljard on umbkaudne summa, täpne summa sõltub finantsperspektiivist.
Kui finantsperspektiiv on vastu võetud peab EK esitama summa täpsustamiseks uue ettepaneku.
Galileo programmi eesmärgiks on luua ülemaailmne tsiviilotstarbeline satelliitraadionavigatsiooni- ja positsioneerimisvõrgustik.
Tegemist on avaliku- ja erasektori ühisprojektiga, millel on neli faasi:
määratluse faas, mis leidis aset aastatel 1999-2001 ja mille jooksul kujundati süsteemi ülesehitus ja määratleti pakutavad teenused;
arendamise ja kontrollimise faas, mis kestab 2002. aastast kuni 2005. aastani ning mis hõlmab satelliitide ja maapealsete koostisosade süsteemi arendamist, samuti süsteemide töökindluse kontrolli orbiidil;
kiire arengu faas algab 2006. aastal ja hõlmab satelliitide ehitamist ja käikulaskmist, samuti maapealse infrastruktuuri täielikku sisseseadmist;
ekspluatatsioonifaas algab 2008. aastal ja hõlmab süsteemi haldamist, hooldamist ning pidevat täiustamist.
Kahe viimase faasi ajal ehitab ja siis juhib süsteemi erasektorist pärit kontsessiooni valdaja, keda kontrollib järelevalveamet.
Kuna Galileo võib osutuda kasumlikuks, leiab tööstuskomisjon, et tuleks luua kasumijaotusmehhanism, et tagada ühenduse panuse tagasimaksmine.
Leitakse ka, et süsteemi komponentide intellektuaalomandiõiguste ja litsentside omanik peaks olema järelevalveamet, mis on ühenduse amet; kontsessiooni valdajal peaks olema õigus saada litsentside ja intellektuaalomandi õiguste kasutamise eest laekunud tulu.
Etelka Barsi-Pataky EPP-ED HU A6-212/2005 Ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi kiire arengu faasi ja ekspluatatsioonifaasi rakendamise kohta Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I) Debatt: 05.09.2005
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0212 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Naiste õigused / Võrdsed võimalused
Sooline diskrimineerimine ja tervishoiusüsteemid
2005-09-08 - 17:29
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon võttis 14. juulil vastu Eva-Britt SVENSSON i (GUE/NGL, SE) omaalgatusliku raporti soolise diskrimineerimise ja tervishoiusüsteemide kohta.
Raportis selgitati, et kuigi pikka aega arvati, et tervishoiuteenuste osutamisel ei esine soolist diskrimineerimist, on viimase paari aastakümne jooksul jõutud arusaamisele, et tervishoiusüsteemide raames koheldakse mehi ja naisi erinevalt.
Sool on inimese tervisele suur mõju, seda võib võrrelda sotsiaalmajandusliku või etnilise päritolu mõjuga.
Seega tuleb tervishoiusüsteemi raames pöörata rohkem tähelepanu naiste erivajadustele.
Enamikus liikmesriikides ei ole siiani soopõhiseid andmeid.
Samas on selliseid andmeid vaja, et selgitada välja kas naisi ja mehi koheldakse erinevalt diagnoosimisel, ravi käigus ja/või ressursside jaotamisel.
Raportis leitakse ka, et tuleb välja arendada riiklike ning Euroopa tervishoiustrateegiate sooline mõõde.
Kuna naiste eeldatav eluiga on kõrgem, siis on neid vanurite hulgas rohkem.
Oluline on märkida ka, et enamikus liikmesriikides saavad naised siiani vähem palka kui mehed ning seega on ka nende pensionid madalamad kui meestel.
See omakorda tähendab, et eakatel naistel on vähem rahalisi vahendeid hoolduse ning ravi eest tasumiseks.
Seetõttu peab liikmesriikidel olema hästi arenenud ning riiklikult finantseeritav tervishoiusüsteem ning vanurite hoolduse süsteem.
Lisaks sellele keskendub raport erinevustele naiste ja meeste ravi puhul, isegi kui neil on sama või samalaadne haigus.
Oluline on, et tervishoiutöötajad oleksid teadlikud soo rollist näiteks diagnoosi panemisel.
See tähendab, et tuleb tervishoiutöötajaid koolitada ka sooliste erinevuste osas.
Nii naised kui mehed puutuvad tervishoiusüsteemi raames kokku soopõhiste eelarvamustega.
Näiteks kõhuhädadega arsti juurde läinud meeste käest küsitakse palju sagedamini nende alkoholitarbimise kohta kui samade kaebustega naiste käest.
Samas võivad kliinilised näidud olla samad.
On ilmnenud, et diagnoosi panemisel, sümptomite tõlgendamisel ning ravi läbiviimisel on patsiendi sugu arstide jaoks väga oluline.
Seda isegi siis, kui sümptomid on naisel ja mehel täpselt samad ning biomeditsiinilised näitajad ei õigusta erinevat lähenemist.
Raportis käsitletakse ka naiste tervist nö naiste haiguste vaatevinklist.
Selle all mõeldakse näiteks rinnavähki, osteoporoosi, toitumishäireid ja terviseriske, mis on seotud illegaalse abordiga.
Rõhutatakse, et naise õigus ise otsustada oma keha ja seksuaalsuse üle on tema tervise oluliseks osaks.
Leitakse, et rinnavähi vastu saab ja tuleb paremini võidelda.
Üldised EL suunistele vastavad rinnavähi sõeluuringud eksisteerivad vaid üheksas liikmesriigis ning on oluline, et ka ülejäänud riigid võimaldaksid kõigil 50-69 aastastel naistel iga kahe aasta tagant osaleda mammograafilisel sõeluuringul.
Eva-Britt Svensson GUE/NGL SE A6-250/2005 Soolise diskrimineerimise ja tervishoiusüsteemide kohta Menetlus: Omaalgatuslik raport Debatt: 07.09.2005
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0250 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050907BRI00034 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
