P6_TA(2007)0220
Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed *
A6-0162/2007
Euroopa Parlamendi 7. juuni 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed ( KOM(2006)0609 – C6-0403/2006 – 2006/0200(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0609 ) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0403/2006 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ( A6-0162/2007 ),
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3.
palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4.
palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
5.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud Muudatusettepanek 1 Artikkel 4
Nõuded kaaspüügi suhtes
Pardale jäetud kaaspüügisaak
1.
Kalalaevad
ei tohi tegelda nende liikide sihtpüügiga, mille suhtes kehtivad kaaspüügipiirangud.
Liigi sihtpüügiga on tegu siis, kui kõnealune liik moodustab massiprotsentides suurima osa ühe loomusega võetud saagist.
1.
Kalalaevad
seavad oma kaaspüügi ülempiiriks 2 500 kg või 10%, olenevalt sellest, kumb on suurem, iga I lisas loetletud kalaliigi puhul, mille jaoks kõnealuses püügirajoonis ei ole ühendusele eraldatud kvooti.
2.
Selliste liikide kaaspüük, mille kohta ühendus ei ole NAFO reguleeritava ala mingi osa suhtes kvoote kehtestanud ja mis seal saadakse mis tahes liigi sihtpüügil, ei tohi ületada 2500 kg liigi kohta või 10% pardal hoitava kogusaagi massist, olenevalt sellest, kumb on suurem.
Sellises NAFO reguleeritava ala osas, kus teatavate liikide sihtpüük on keelatud või ühiskvoot täiel määral ära kasutatud, ei tohi ühegi sellise liigi kaaspüük ületada vastavalt 1250 kg või 5%.
2.
Juhtudel, mil on kehtestatud püügikeeld või kvoot "muud kalaliigid" on täielikult ära kasutatud, ei tohi kaaspüük ületada 1 250 kg või 5%, olenevalt sellest, kumb on suurem
.
3.
Kui kaaspüügipiirangutega liikide summaarne kogus ühes loomuses ületab ühe kohaldatava lõikes 2 sätestatud piirmäära, peavad laevad viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.
Kui kaaspüügipiirangutega kalaliikide summaarne kogus üheski järgmises loomuses ületab neid piirmäärasid, peavad laevad jällegi viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast ega tohi pöörduda sellele alale tagasi enne, kui on möödunud vähemalt 48 tundi.
3.
Lõigetes 1 ja 2 viidatud protsendimäärad arvutatakse massiprotsendina pardal oleva kogusaagi iga liigi jaoks.
Süvameregarneelisaaki ei võeta põhjakalade kaaspüügi määra arvutamisel arvesse.
4.
Harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad alati, kui kõikide liikide kogukaaspüük üheski loomuses ületab rajoonis 3M 5% massist ja rajoonis 3L 2,5% massist, viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.
5.
Süvameregarneelisaaki ei võeta põhjakalade kaaspüügi määra arvutamisel arvesse.
Muudatusettepanek 2 Artikkel 4 a (uus)
Artikkel 4 a
Kaaspüük igas üksikus loomuses
1.
Kui ühes loomuses ületab kaaspüük protsendimäärasid, mis on esitatud artikli 4 lõigetes 1 ja 2, siirdub laev viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele selle loomuse võtmise koha igast punktist ja kogu järgmise loomuse võtmise ajal jääb vähemalt kümne meremiili kaugusele eelmise loomuse võtmise igast punktist.
Kui pärast uude kohta siirdumist on järgmises loomuses kaaspüük lubatust suurem, lahkub laev püügirajoonist ega tohi tagasi pöörduda enne 60 tunni möödumist.
2.
Kui kõigi kvoodiga hõlmatud põhjakalaliikide kaaspüügi saak süvameregarneelipüügi ühes loomuses ületab 5 massiprotsenti rajoonis 3M või 2,5 massiprotsenti rajoonis 3L, siirdub laev vähemalt kümne meremiili kaugusele selle loomuse võtmise koha igast punktist ja kogu järgmise loomuse võtmise ajal jääb vähemalt kümne meremiili kaugusele eelmise loomuse võtmise igast punktist.
Kui pärast uude kohta siirdumist on järgmises loomuses kaaspüük lubatust suurem, peab laev lahkuma püügirajoonist ega tohi tagasi pöörduda enne 60 tunni möödumist.
3.
Loomuses lubatud kaaspüügi protsendimäärad arvutatakse massiprotsendina kõnealuse loomuse kogumassist iga seal esineva liigi suhtes.
Muudatusettepanek 3 Artikkel 4 b (uus)
Artikkel 4 b
Sihtpüük ja kaaspüük
1.
Ühenduse laevade kaptenid ei tohi tegelda nende liikide sihtpüügiga, mille suhtes kohaldatakse kaaspüügi piirmäärasid.
Kalaliigi püük loetakse sihtpüügiks, kui asjaomane liik moodustab massiprotsentides suurima osa ühe loomusega saadud saagist.
2.
Kui kalalaev tegeleb rai sihtpüügiga, kasutades kõnealuse püügi jaoks eeskirjades ettenähtud võrgusilmaga võrke, siis esimest loomust, millest suurema osa (massiprotsentides loomuse kogumassist) moodustavad liigid, mille suhtes kohaldatakse kaaspüügi piirmäärasid, loetakse juhuslikult püütuks.
Sellisel juhul siirdub kalalaev viivitamata uuele kohale vastavalt artikli 4 a lõigetele 1 ja 2.
3.
Pärast vähemalt 60-tunnilist eemalviibimist püügirajoonist vastavalt artikli 4 a lõigete 1 ja 2 sätetele viib ühenduse kalalaeva kapten läbi proovitraalimise kestusega mitte üle kolme tunni.
Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei käsitleta sellist püüki sihtpüügina, kui sellise proovitraalimise loomusest moodustavad suurema osa (massiprotsentides loomuse kogumassist) liigid, mille suhtes kohaldatakse kaaspüügi piirmäärasid.
Sellisel juhul siirdub kalalaev viivitamata uuele kohale vastavalt artikli 4 a lõigetele 1 ja 2.
Muudatusettepanek 4 Artikkel 5
I lisas nimetatud põhjaliikide sihtpüügil on keelatud kasutada traalnootasid, mille üheski osas on võrgusilma suurus alla 130 mm.
Lühiuim-kalmaari (Illex illecebrosus) sihtpüügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 60 mm.
Railaste (Rajidae) sihtpüügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 280 mm noodapäras ja 220 mm traali kõikides muudes osades.
1.
I lisas nimetatud põhjaliikide
, välja arvatud lõikes 3 viidatud Sebastes mentella,
sihtpüügil on keelatud kasutada traalnootasid, mille üheski osas on võrgusilma suurus alla 130 mm.
Lühiuim-kalmaari (Illex illecebrosus) sihtpüügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 60 mm.
Railaste (Rajidae) sihtpüügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 280 mm noodapäras ja 220 mm traali kõikides muudes osades.
Harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama võrke, mille silmasuurus on vähemalt 40 mm.
2.
Harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama võrke, mille silmasuurus on vähemalt 40 mm.
3.
Merepõhjalähedase liigi nokk-meriahvena (Sebastes mentella) püügil alapiirkonnas 2 ja rajoonides 1F ja 3K kasutatakse võrke võrgusilma minimaalsuurusega 100 mm.
Muudatusettepanek 5 Artikkel 6 1.
I lisas loetletud ühe või enama liigi sihtpüügi ajal ei tohi laevadel olla võrke, mille silmasuurus on artikliga 5 ette nähtust väiksem.
1.
I lisas loetletud ühe või enama liigi sihtpüügi ajal ei tohi
ühenduse
laevadel olla võrke, mille silmasuurus on artikliga 5 ette nähtust väiksem.
2.
Laevadel, mis ühe ja sama retke käigus püüavad ka muudes piirkondades peale NAFO reguleeritava piirkonna, võib siiski olla artikliga 5 ette nähtust väiksema silmasuurusega võrke, kui need on kindlalt soritud ja stoovitud ning neid ei ole võimalik kohe kasutada.
Need võrgud peavad:
2.
Ühenduse
laevadel, mis ühe ja sama retke käigus püüavad ka muudes piirkondades peale NAFO reguleeritava piirkonna, võib siiski olla artikliga 5 ette nähtust väiksema silmasuurusega võrke, kui need on kindlalt soritud ja stoovitud ning neid ei ole võimalik kohe kasutada.
Need võrgud peavad:
a) olema lahti võetud oma traallaudade, nooda- või traalitrosside ja -nööride küljest
,
ja
a) olema lahti võetud oma traallaudade, nooda- või traalitrosside ja -nööride küljest, ja
b) kui neid hoitakse tekil või teki kohal, olema kindlalt kinnitatud mingi tekiehitise osa külge.
b) kui neid hoitakse tekil või teki kohal, olema kindlalt kinnitatud mingi tekiehitise osa külge.
Muudatusettepanek 6 Artikli 10 pealkiri ja lõike 1 sissejuhatav osa
Andmete kogumise erinõuded
Kalapüügipiirangutega piirkonnad
1.
Võimaluse korral rakendavad liikmesriigid erinõuded seoses andmete kogumisega laevade kohta, mis kalastavad
järgmistes piirkondades.
Kalapüük põhjalähedaste kalaliikide püügiks ettenähtud vahenditega on keelatud
järgmistes piirkondades.
Muudatusettepanek 7 Artikli 10 lõiked 2 ja 3
2.
Lõike 1 kohaseid andmeid tuleks koguda loomuste kaupa ja need peaksid võimalikul määral sisaldama järgmist:
välja jäetud
a) liigiline koosseis arvukuse ja massi järgi;
b) jaotus pikkuse alusel;
c) otoliidid;
d) püügikoht laius- ja pikkuskraades;
e) püügivahend;
f) püügisügavus;
g) kellaaeg;
h) püügi kestus;
i) vedamise algus (aktiivpüünise puhul);
j) võimalusel muud bioloogilised näitajad, näiteks suguküpsust käsitlevad.
3.
Lõike 1 kohaselt kogutud andmed esitatakse pärast iga püügiretke võimalikult kiiresti liikmesriikide pädevatele asutustele NAFO sekretariaadile edasisaatmiseks.
Muudatusettepanek 8 Artikli 12 lõige 2 2.
Iga liikmesriik teatab komisjonile elektroonilisel kujul vähemalt 15 päeva enne laeva sisenemist NAFO reguleeritavasse piirkonda kõik muudatused loetelus, mis käsitleb tema lipu all sõitvaid ühenduses registreeritud laevu, millel on lubatud kalastada NAFO reguleeritavas piirkonnas.
Komisjon edastab
need muudatused
viivitamata NAFO sekretariaadile.
2.
Iga liikmesriik teatab komisjonile elektroonilisel kujul vähemalt 15 päeva enne laeva sisenemist NAFO reguleeritavasse piirkonda kõik muudatused loetelus, mis käsitleb tema lipu all sõitvaid ühenduses registreeritud laevu, millel on lubatud kalastada NAFO reguleeritavas piirkonnas.
Komisjon edastab
kõnealuse teabe
viivitamata NAFO sekretariaadile.
Muudatusettepanek 9 Artikli 13 lõige 1 1.
Liikmesriik võib lubada, et tema lipu all sõitva kalalaeva suhtes, millel on lubatud kalastada NAFO reguleeritavas piirkonnas, kehtib prahileping, mis võimaldab osaliselt või täielikult kasutada teisele NAFO konventsiooniosalisele eraldatud kvooti ja/või püügipäevi.
1.
Liikmesriik võib lubada, et tema lipu all sõitva kalalaeva suhtes, millel on lubatud kalastada NAFO reguleeritavas piirkonnas, kehtib prahileping, mis võimaldab osaliselt või täielikult kasutada teisele NAFO konventsiooniosalisele eraldatud kvooti ja/või püügipäevi.
Prahtida ei lubata siiski laevu, mille NAFO või muu piirkondlik kalandusorganisatsioon on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks.
Muudatusettepanek 10 Artikli 14 lõige 5 5.
Hiljemalt iga aasta
31. detsembril
esitavad liikmesriigid komisjonile oma püügikavade rakendamise aruanded.
Kõnealused aruanded sisaldavad NAFO reguleeritavas piirkonnas tegelikult kalastanud laevade arvu, iga laeva väljapüüki ja iga laeva püügipäevade koguarvu kõnealuses piirkonnas.
Rajoonides 3M ja 3L harilikku süvameregarneeli püüdnud laevade tegevusest tuleb aru anda kummagi rajooni kohta eraldi.
5.
Hiljemalt iga aasta
15. jaanuaril
esitavad liikmesriigid komisjonile oma püügikavade rakendamise aruanded.
Kõnealused aruanded sisaldavad NAFO reguleeritavas piirkonnas tegelikult kalastanud laevade arvu, iga laeva väljapüüki ja iga laeva püügipäevade koguarvu kõnealuses piirkonnas.
Rajoonides 3M ja 3L harilikku süvameregarneeli püüdnud laevade tegevusest tuleb aru anda kummagi rajooni kohta eraldi.
Muudatusettepanek 11 Artikkel 16
Ühenduse laevad tohivad tegelda NAFO reguleeritavas piirkonnas ümberlaadimisega ainult siis, kui nad on eelnevalt saanud selleks loa oma pädevatelt asutustelt.
1
.
Ühenduse laevad tohivad tegelda NAFO reguleeritavas piirkonnas ümberlaadimisega ainult siis, kui nad on eelnevalt saanud selleks loa oma pädevatelt asutustelt.
2.
Ühenduse laevad ei laadi kala ümber kolmanda riigi laevalt või laevale, keda on nähtud kalastamas NAFO reguleerimispiirkonnas või kelle NAFO reguleerimispiirkonnas kalastamise kohta on muid tõendeid.
3.
Ühenduse laevad teatavad oma pädevale asutusele igast NAFO reguleerimispiirkonnas toimunud ümberlaadimisest.
Mahalaadivad laevad saadavad teate vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist ja pealelaadivad laevad hiljemalt üks tund pärast ümberlaadimist.
4.
Lõikes 3 nimetatud teade sisaldab ümberlaadimise aega, geograafilisi koordinaate, maha- või pealelaaditava kala ligikaudset massi kilogrammides liikide kaupa ning ümberlaadimises osalevate laevade raadiokutsungeid.
5.
Pealelaadiv laev teatab lisaks nii kogu pardal oleva ja kogu lossitava saagi massi kui ka lossimissadama nime ja kavandatud lossimisaja vähemalt kakskümmend neli tundi enne iga lossimist.
6.
Liikmesriigid edastavad lõigetes 3 ja 5 osutatud teated viivitamata komisjonile, kes omakorda edastab need viivitamata NAFO sekretariaadile.
Muudatusettepanek 12 Artikli 17 lõiked 1–4 1.
Lisaks sellele, et laevade kaptenid peavad tegutsema kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11
,
ja 12, peavad nad kandma püügipäevikusse IV lisas loetletud andmed.
1.
Lisaks sellele, et laevade kaptenid peavad tegutsema kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11 ja 12, peavad nad kandma püügipäevikusse IV lisas loetletud andmed.
1 a.
Liikmesriigid edastavad komisjonile enne iga kuu 15. kuupäeva elektroonilisel kujul II lisas nimetatud liikide eelmise kuu jooksul lossitud kogused ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklite 11 ja 12 alusel saadud teabe.
2.
Ühenduse laevade kaptenid peavad määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõikes 1 osutatud liikide väljapüügi kohta:
2.
Ühenduse laevade kaptenid peavad määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõikes 1 osutatud liikide väljapüügi kohta:
a) toodangupäevikut, millesse kantakse järjest kogu toodang pardal olevate liikide kaupa tootekaalu kilogrammides;
a) toodangupäevikut, millesse kantakse järjest kogu toodang pardal olevate liikide kaupa tootekaalu kilogrammides;
b) lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides.
b) lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides.
Süvameregarneeli puhul koostatakse kalalaeval lastiplaan, nii et oleks näidatud rajoonides 3L ja 3M püütud garneelide asukoht ja igas rajoonis püütud garneelide kaal (tootekaalu kilogrammides).
3.
Lõikes 2 osutatud toodangupäevikut ja lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise päeva kohta, mis algab kell 00.00 (UTC) ja lõpeb kell 24.00 (UTC), ning hoitakse pardal, kuni laev on täielikult lossitud.
3.
Lõikes 2 osutatud toodangupäevikut ja lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise päeva kohta, mis algab kell 00.00 (UTC) ja lõpeb kell 24.00 (UTC), ning hoitakse pardal, kuni laev on täielikult lossitud.
4.
Kapten osutab vajalikku abi toodangupäevikus esitatud koguste ja pardal säilitatava töödeldud toodangu kontrollimise võimaldamiseks.
4.
Ühenduse kalalaeva
kapten osutab vajalikku abi toodangupäevikus esitatud koguste ja pardal säilitatava töödeldud toodangu kontrollimise võimaldamiseks.
Muudatusettepanek 13 Artikkel 18 1.
Kogu töödeldud kala, mis on püütud NAFO reguleeritavas piirkonnas, märgistatakse nii, et on võimalik eristada iga püütud liiki ja tooteliiki, millele on viidatud nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 1.
Samuti tuleb märkida, et saak on püütud NAFO reguleeritavast piirkonnast.
1.
Kogu töödeldud kala, mis on püütud NAFO reguleeritavas piirkonnas, märgistatakse nii, et on võimalik eristada iga püütud liiki ja tooteliiki, millele on viidatud nõukogu
17. detsembri 1999. aasta
määruse (EÜ) nr 104/2000
(kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta)
1
artiklis 1
, ja süvameregarneeli puhul teha kindlaks püügikuupäeva
.
Samuti tuleb märkida, et saak on püütud NAFO reguleeritavast piirkonnast.
2.
Rajoonis 3L püütud hariliku süvameregarneeli ning alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO püütud süvalesta puhul märgitakse, et saak on püütud vastavast rajoonist või alapiirkonnast.
2.
Rajoonis 3L püütud hariliku süvameregarneeli ning alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO püütud süvalesta puhul märgitakse, et saak on püütud vastavast rajoonist või alapiirkonnast.
3.
Ühest ja samast liigist saaki võib paigutada rohkem kui ühte trümmiossa, kuid igas trümmiosas, kuhu see paigutatakse, tuleb seda hoida (näiteks plastiku, vineeri, võrgu vms abil) selgelt eraldi muudest liikidest.
3.
Võttes arvesse laeva kapteni õigustatud ohutuskaalutlusi ja vastutust navigatsiooni eest, kohaldatakse järgmist:
Samamoodi paigutatakse
NAFO
reguleeritavas piirkonnas
püütud
kogu
saak eraldi saagist
, mis on püütud väljaspool kõnealust piirkonda.
a)
NAFO
reguleerimispiirkonnas
püütud saak
paigutatakse
eraldi
väljaspool seda piirkonda püütud
saagist
; seda hoitakse selgelt eraldi näiteks plast-, vineer- või võrkpiirde abil;
b) ühe ja sama liigi püütud kogused võib paigutada trümmi mitmesse ossa, kuid kohad, kuhu need on paigutatud, näidatakse selgesti ära artiklis 17 viidatud lastiplaanis.
___________________________
1
EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.
Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).
Muudatusettepanek 14 Artikkel 42 1.
Kui liikmesriigile teatatakse rikkumisest, mille on toime pannud tema lipu all sõitev laev, võtab see liikmesriik kooskõlas oma siseriikliku õigusega viivitamata meetmed tõendusmaterjali saamiseks ja läbivaatamiseks ning toimetab edasist juurdlust, mida on vaja rikkumise tagajärjel meetmete võtmiseks, ja võimaluse korral inspekteerib kõnealust laeva.
1.
Liikmesriigi pädev asutus, keda on teavitatud kõnealuse riigi kalalaeva rikkumisest, uurib seda rikkumist viivitamata ja põhjalikult, et saada vajalikud tõendid, milleks vajaduse korral võidakse asjaomane laev füüsiliselt läbi otsida.
2.
Liikmesriigid teevad inspekteeriva konventsiooniosalisega koostööd, et tagada rikkumise tõendite säilitamiseks ettevalmistamine ja säilitamine kohtumenetlust hõlbustaval kujul.
2.
Kui NAFO võetud meetmetest ei peeta kinni, võtab liikmesriigi pädev asutus viivitamata juriidilised ja haldusmeetmed vastavalt oma riigi õigusaktidele isikute suhtes, kes vastutavad tema lipu all sõitva laeva eest.
3.
Liikmesriigid määravad asutused, mis vastutavad rikkumise tõendite vastuvõtmise eest, ja teatavad komisjonile nende asutuste aadressi.
3.
Lipuliikmesriigi pädev asutus tagab, et lõike 2 alusel algatatud menetlus viiks kõnealuse riigi seadustes ettenähtud tõhusate meetmeteni, mis vastavad rikkumise raskusele, tagavad eeskirjade täitmise, võtavad rikkumise eest vastutajalt võimaluse kasutada rikkumise tulemusel saadud majanduslikku kasu ja on tõhusaks hoiatuseks tulevaste rikkumiste eest.
Muudatusettepanek 15 Artikkel 47 a (uus)
Artikkel 47 a
Tõhustatud järelmeetmed teatavate tõsiste rikkumiste puhul
1.
Lisaks käesoleva jao sätetele, eelkõige artiklitele 46 ja 47, võtab lipuliikmesriik käesoleva jao alusel meetmed, kui tema lipu all sõitev laev on toime pannud ühe järgmistest tõsistest rikkumistest:
a) sihtpüük kalavarude puhul, mille suhtes kehtib moratoorium või mille püük on keelatud;
b) saagi ebaõige registreerimine.
Käesoleva artikli alusel kaalutakse järelmeetmete võtmist, kui lahkuminek pardal oleva töödeldud saagi inspektori hinnangu ja tootmispäevikus registreeritud saagi vahel, kas liikide kaupa või kokku, on 10 tonni või 20%, olenevalt sellest, kumb on suurem; protsent arvutatakse protsendina tootmispäeviku andmete suhtes.
Pardal oleva hinnangulise kalasaagi arvutamiseks kasutatakse inspekteeriva lepinguosalise inspektorite ja lepinguosalise, kelle lipu all sõidab kontrollitav kalalaev, vahel kokkulepitud lastipaigutustegurit;
c) artiklis 43 nimetatud tõsise rikkumise kordamine 100-päevase ajavahemiku või sama püügiretke jooksul, olenevalt sellest, kumb on lühem, mis on kinnitatud artikli 44 lõike 4 kohaselt.
2.
Lipuliikmesriik tagab, et pärast lõikes 3 viidatud inspekteerimist lõpetab asjaomane kalalaev igasuguse püügitegevuse ja algatatakse tõsise rikkumise uurimine.
3.
Kui reguleerimispiirkonnas ei ole kalalaeva lipuliikmesriigi määratud inspektorit või muud isikut, kes teostaks lõike 1 kohast uurimist, nõuab liikmesriik kalalaevalt, et see suunduks viivitamata sadamasse, kus saab alustada uurimist.
4.
Lõike 1 punktis b nimetatud saagi ebaõige registreerimisega seotud tõsise rikkumise uurimisel tagab lipuliikmesriik, et kogu pardal oleva kalasaagi füüsiline kontrollimine ja loendamine toimub tema alluvuses olevas sadamas.
Kui teise lepinguosalise inspektor soovib osaleda sellises inspekteerimises, võib see toimuda tema juuresolekul, kui sellega on nõus lipuliikmesriik.
5.
Kui lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt nõutakse, et kalalaev suunduks sadamasse, võib teise lepinguosalise inspektor tulla laeva pardale või jääda sinna kuni sadamasse jõudmiseni, kui kontrollitud laeva liikmesriigi pädev asutus ei nõua inspektori lahkumist laevalt.
Muudatusettepanek 16 Artikkel 47 b (uus)
Artikkel 47 b
Rakendusmeetmed
1.
Iga kalalaeva suhtes võtab rakendusmeetmed lipuliikmesriik, kus see on registrisse kantud, vastavalt oma seadustele, kui tema lipu all sõitev laev on pannud toime artiklis 47 a osutatud tõsise rikkumise.
2.
Lõikes 1 nimetatud meetmed olenevad eelkõige toimepandud rikkumise raskusest ja liikmesriigi õiguse asjaomastest sätetest ning võivad olla järgmised:
a) rahatrahvid;
b) keelatud püügivahendite ja saagi arestimine;
c) laeva sekvestreerimine;
d) püügiloa peatamine või äravõtmine;
e) püügikvoodi vähendamine või äravõtmine.
3.
Asjaomase kalalaeva lipuliikmesriik teavitab komisjoni viivitamata käesoleva artikli kohaselt võetud sobivatest meetmetest.
Selle teatise alusel teavitab komisjon kõnealustest meetmetest NAFO sekretariaati.
Muudatusettepanek 17 Artikkel 47 c (uus)
Artikkel 47 c
Aruanne rikkumiste kohta
1.
Artiklis 47 a viidatud tõsise rikkumise korral esitab asjaomane liikmesriik komisjonile võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast rikkumisteatise saamist ettekande uurimise käigust, sealhulgas kõigist seoses kõnealuse rikkumisega võetud või soovitatud meetmetest, ja pärast uurimise lõpuleviimist ettekande uurimise tulemustest.
2.
Komisjon koostab liikmesriikide aruannete põhjal ühenduse aruande.
Komisjon saadab NAFO sekretariaadile nelja kuu jooksul pärast rikkumisteatise saamist ühenduse ettekande uurimise käigust ja võimalikult kiiresti pärast uurimise lõpuleviimist ettekande uurimise tulemustest.
Muudatusettepanek 18 Artikkel 48 1.
Liikmesriik käsitleb teiste konventsiooniosaliste ja teiste liikmesriikide
inspektorite koostatud
akte
samadel alustel kui
enda inspektorite omi
.
1.
NAFO
inspektorite koostatud
inspektsiooni- ja järelevalvearuanded sisaldavad kaalukaid tõendeid iga liikmesriigi kohtu- ja haldusmenetluse jaoks.
Asjaolude tuvastamisel käsitletakse neid aruandeid
samadel alustel kui
liikmesriikide inspekteerimis- või järelevalvearuandeid
.
2.
Liikmesriigid teevad
asjaomaste konventsiooniosalistega
koostööd, et
kooskõlas oma siseriikliku õigusega
hõlbustada
kohtu- või muid menetlusi, mis tulenevad inspektori poolt NAFO kava raames esitatud aktist
.
2.
Liikmesriigid teevad koostööd, et hõlbustada
kohtu- või muu menetluse läbiviimist inspektori esitatud ettekande alusel sellise kava kohaselt, millest lähtutakse tõendite hindamisel siseriiklikus kohtu- või muus süsteemis
.
Muudatusettepanek 19 Artikli 51 lõike 2 punkt d d)
NAFO reguleeritava piirkonna
vöönd või vööndid
, kust saak püüti.
d)
NAFO reguleeritava piirkonna
rajoon(id) või vöönd(id)
, kust saak püüti.
Muudatusettepanek 20 Artikkel 58
Meetmed
kolmandate riikide
laevade suhtes
Meetmed
IUU
laevade suhtes
1.
Liikmesriigid võtavad kooskõlas siseriikliku ja ühenduse õigusega kõik meetmed selleks, et:
1.
Laevade suhtes, mille NAFO on kandnud IUU laevade nimistusse ja mis on loetletud nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 41/2007 (millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes)
1
XVII lisa 2. liites, kohaldatakse järgmisi meetmeid:
a)
IUU nimistus olevatele laevadele ei anta välja ühtegi litsentsi ega kalapüügiluba kalastamiseks vetes, mille suhtes kehtivad nende liikmesriikide suveräänsed õigused või jurisdiktsioon;
a)
liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, baaslaevad ja kaubalaevad ei abista IUU nimistus olevaid laevu mingil moel ega osale nende ümberlaadimises ega IUU nimistusse kuuluvate laevadega ühistes püügioperatsioonides;
b)
IUU nimistus olevatele laevadele ei anta õigust sõita nende liikmesriikide lipu all;
b)
IUU laevu ei varustata sadamates teemoona, kütuse ega muude teenustega;
c)
IUU nimistus olevatel laevadele ei ole lubatud lossimine, ümberlaadimine, tankimine, varude täiendamine, välja arvatud vääramatu jõu mõju olukordades, kalastamine ega muu tegevus nende liikmesriikide sadamates ega vetes, mille suhtes kehtivad nende suveräänsed õigused või jurisdiktsioon;
c)
IUU laevadel ei lubata sõita liikmesriigi sadamasse, välja arvatud vääramatu jõu puhul;
d)
importijaid, veoettevõtjaid ja muid asjaomaseid sektoreid julgustatakse hoiduma läbirääkimistest IUU nimistus olevate laevadega ja nende laevade püütud kala ümberlaadimisest;
d)
IUU laevadel ei lubata vahetada laevaperet, välja arvatud juhul, kui see on vajalik vääramatu jõu tõttu;
e)
kogu teavet IUU nimistus olevate laevade kohta kogutakse ja vahetatakse teiste konventsiooniosaliste, kolmandate riikide ja teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, et teha kindlaks ja hoida ära võltsitud impordi-/ekspordisertifikaatide kasutamist selliste laevade püütud kala suhtes.
e)
IUU laevadele ei anta luba kalapüügiks ühenduse vetes ning nende prahtimine on keelatud;
f) liikmesriigid keelduvad andmast IUU laevadele luba sõita nende lipu all ja soovitavad importijatel, veoettevõtjatel ja muudel asjaomastel sektoritel hoiduda kõnealuste laevadega läbirääkimiste pidamisest ja nende püütud kala ümberlaadimisest;
g)
IUU laevadelt pärit kala import on keelatud.
2.
Liikmesriikide lipu all sõitvatel kalalaevadel, sealhulgas abilaevadel, tankimislaevadel, emalaevadel ja kaubalaevadel on keelatud mis tahes viisil abistada IUU nimistus olevaid laevu ja osaleda koos nendega ümberlaadimisel või muus tegevuses, millega valmistatakse ette kalastamist või mis on seotud kalastamisega, ja ühises kalastusalases tegevuses.
2.
Komisjon muudab IUU laevade nimistu vastavaks NAFO loetelule, niipea kui NAFO võtab vastu uue loetelu.
3.
IUU nimistus oleva laeva prahtimine on keelatud.
_______________
1
ELT L 15, 20.1.2007, lk 1.
Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 444/2007 (ELT L 106, 24.4.2007, lk 22).
