A7-0062/2011
18.3.2011
RAPORT
Euroopa tasandi erakondi reguleerivaid määrusi ja erakondade rahastamise eeskirju käsitleva määruse (EÜ) 2004/2003 kohaldamine
(2010/2201(INI))
Põhiseaduskomisjon
Raportöör: Marietta Giannakou
PE 454.393v03-00
SISUKORD
lk
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI..........................................................................................................................10
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................14
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
Euroopa tasandi erakondi reguleerivaid määrusi ja erakondade rahastamise eeskirju käsitleva määruse (EÜ) nr 2004/2003 kohaldamise kohta
( 2010/2201(INI) )
Euroopa Parlament,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõiget 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 224;
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 12 lõiget 2;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi (Euroopa erakonnad ja nendega seotud sihtasutused artikli 2 lõigete 3 ja 4 tähenduses) reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta
ELT L 297, 15.11.2003, lk 1; muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1524/2007, ELT L 343, 27.12.2007, lk 5. (rahastamismäärus), eriti selle artiklit 12;
– võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa tasandi erakondade kohta
ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 127. ;
– võttes arvesse vastavalt juhatuse 29. märtsi 2004. aasta otsuse (rahastamismääruse rakendamise kohta)
juhatuse 1. veebruari 2006. aasta ja 18. veebruari 2008. aasta otsustega. artiklile 15 esitatud peasekretäri 18. oktoobri 2010. aasta aruannet juhatusele Euroopa tasandi erakondade rahastamise kohta;
– võttes arvesse juhatuse 10. jaanuari 2011. aasta teadet kui juhatuse 13. detsembril 2010. aastal vastu võetud otsuste muudetud versiooni;
– võttes arvesse kodukorra artikli 210 lõiget 6 ja artiklit 48;
– võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ( A7-0062/2011 ),
A. arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 on sätestatud, et „Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele”, ning Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 224 vastu eeskirjad, mis reguleerivad kõnealuseid erakondi ja nendega seotud poliitilisi sihtasutusi ja eriti nende rahastamist;
B. arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas on selgelt sätestatud, et liidu tasandi erakonnad aitavad kaasa liidu kodanike poliitilise tahte väljendamisele;
C. arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikele 1 peab Euroopa Liit toimima esindusdemokraatia alusel;
D. arvestades, et Euroopa tasandi erakondade sihtasutuste toimimise alused sätestati Maastrichti ja Nice’i lepingus, millega kehtestati nende rahastamise võimalus ja seega muudeti nende tegevus parlamendi fraktsioonidest sõltumatuks;
E. arvestades, et 2007. aastal esitas komisjon parlamendi üleskutset
23. märtsi 2006. aasta resolutsioon Euroopa tasandi erakondade kohta, lõige 14 (ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 127). järgides ettepaneku Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste (Euroopa poliitilised sihtasutused) rahastamise kohta, mis võeti vastu 2007. aasta detsembris, selleks et toetada Euroopa erakondi avalikku poliitikat ja Euroopa integratsiooni käsitlevas arutelus;
F. arvestades, et 2007. aastal muudetud määruse
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1524/2007, ELT L 343, 27.12.2007, lk 5. eesmärk on soodustada Euroopa erakondade integratsiooni protsessi, aidates kaasa erakondade paremale struktureerimisele ja organiseerimisele liidus;
G. arvestades, et 2007. aastal muudetud määrusega suurendati oluliselt Euroopa erakondade rolli Euroopa Parlamendi valimistel, lubades nende kuludesse kanda valimiskampaaniate rahastamise; arvestades siiski, et seda võimalust piirati tingimusega, et selliseid assigneeringuid ei tohiks kasutada siseriiklike erakondade või kandidaatide otseseks või kaudseks rahastamiseks;
H. arvestades, et kõik rahastatavad Euroopa erakonnad on allkirjastanud käitumisjuhendi, mida juhatus peab kõigile erakondadele siduvaks ning milles on sätestatud eeskirjad, mida tuleb valimiskampaaniate ajal järgida;
I. arvestades, et Euroopa erakondade rolli suurendamine on paratamatult seotud nende osalemisega Euroopa Parlamendi valimistel;
J. arvestades, et 2007. aastal muudetud määruses nõutakse Euroopa erakondade suuremat ametlikku tunnustamist;
K. arvestades, et 2007. aastal muudetud määruse eesmärk on luua Euroopa ja liikmesriikide tasandil institutsionaliseerimise tasakaalustatud protsessi kaudu täielikult organiseerunud ja tõhusalt toimivad erakonnad;
L. arvestades, et 2007. aastal muudetud määruse eesmärk on ühtlustada Euroopa tasandi erakondade ja nende sihtasutuste struktuuri, tunnustades samas erakondade ja poliitiliste sihtasutuste eesmärkide erinevust;
M. arvestades, et erakondade struktuuri ühtlustamist on võimalik saavutada ainult Euroopa erakondadele ühise poliitilise, õigusliku ja eelarvelise staatuse kehtestamise kaudu, mis ei tohi tuua kaasa Euroopa erakondade ja nendega seotud sihtasutuste organisatsiooni standardimist, sest selleks on ainupädevus Euroopa erakondadel ja nende sihtasutustel;
N. arvestades, et Euroopa erakondadele ja nendega seotud poliitilistele sihtasutustele Euroopa Liidu õigusel põhineva põhikirja vastuvõtmise nõue on selge ja oluline samm demokraatia tugevdamiseks liidus;
O. arvestades, et struktuuri ja funktsioonide ühtlustamine ja rahastamise korra parandamine on võimalik ainult siis, kui kõigi Euroopa erakondade ja nendega seotud poliitiliste sihtasutuste jaoks võetakse vastu Euroopa Liidu õigusel põhinev ühine ja ühtne põhikiri;
P. arvestades, et Euroopa tasandi erakondi käsitlevas määruses ei tehta vahet erakondade tunnustamise ja rahastamise vahel;
Q. arvestades, et juhatus soovitas oma 10. jaanuari 2011. aasta teates muuta Euroopa erakondade rahastamise kriteeriumid rangemaks; arvestades, et see piirab Euroopa tasandi erakondade konkurentsi, kuna erakondade õigusliku tunnustamise ja rahastamise kriteeriumid on identsed;
R. arvestades, et 2007. aastal muudetud määruses on sätestatud selge õiguslik ja rahaline alus Euroopa Liidu tasandi integreeritud erakondade loomiseks, et suurendada Euroopa teadlikkust ja tulemuslikult väljendada Euroopa Liidu kodanike tahet;
S. arvestades, et Euroopa erakondade rahastamist reguleerivad finantsmääruse
Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
VI jaotise „Toetused” sätted ja määruse rakenduseeskirjad
Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. ;
T. arvestades, et juhatus kui parlamendis rahastamismääruse rakendamise eest vastutav organ võttis 2006. aastal vastu otsuse rakenduseeskirjade mitme olulise paranduse kohta, näiteks eelrahastamise piiri tõstmine 50%-lt 80%ni, et lihtsustada korda ja parandada abisaajate maksevõimet, ning abisaajate eelarvepeatükkide vahelisi ümberpaigutamisi käsitlevate eeskirjade lihtsustamine, et võimaldada neil oma eelarvet muutuva poliitilise olukorraga kohandada;
U. arvestades, et Euroopa erakondade ja nendega seotud Euroopa poliitiliste sihtasutuste rahastamise kogemus on näidanud, et nad vajavad paindlikumaid võimalusi ja võrreldavaid tingimusi vahendite järgmisele eelarveaastale ülekandmiseks ja omavahendite reservide kogumiseks, mis ületaksid nende kulutuste kohustuslikku miinimummäära, mida nad peavad rahastama omavahenditest;
V. arvestades, et Euroopa erakonnad kulutavad keskmiselt peaaegu poole oma eelarvest tsentraliseeritud haldusele (personal, rent jne) ja veerandi erakonna (põhikirjas sätestatud või sätestamata) organite koosolekutele ning ülejäänu kulub valimiskampaaniatele ja seotud organisatsioonide toetamisele;
W. arvestades, et Euroopa poliitiliste sihtasutuste kulude struktuur erineb erakondade omast: keskmiselt 40% nende eelarvest kulub tsentraliseeritud haldamisele ja koosolekutele ning veel 40% sisseostetavatele teenustele, nagu küsitlused, teadusuuringud, trükiste avaldamine ja seminarid;
X. arvestades, et Euroopa erakondade omavahendite peamine allikas on liikmeserakondadelt kogutavad liikmemaksud ning arvestades, et vähem kui 5% nende kogutulust moodustavad isikute liikmemaksud ja annetused;
Y. arvestades, et Euroopa poliitiliste sihtasutustega võrreldes on Euroopa erakondade kogutulus liidu eelarvest rahastamise osakaal suurem;
Z. arvestades, et annetuste osakaal rahastamises pole seni veel märkimisväärselt suur, 2009. aastal said korrapäraselt annetusi ainult kolm erakonda ja kaks sihtasutust;
AA. arvestades, et omavahel võivad sattuda vastuollu ühelt poolt eesmärk soodustada ja kiirendada rahastamist, muutes selle tulemuslikumaks, ning teisalt eesmärk vähendada rahalist riski liidu eelarvele;
BB. arvestades, et käesolevas raportis käsitletaval ajavahemikul 2008–2011 ei ole ühegi erakonna ega sihtasutuse suhtes kohaldatud karistusi;
CC. arvestades, et Euroopa erakonnad ja sihtasutused peavad end vastavalt oma asukohariigi õigusele juriidilise isikuna registreerima, selleks et neil oleks õigus rahastamisele, ning samas ei ole neil ühist õiguslikku seisundit;
DD. arvestades, et Euroopa erakondadele ja sihtasutustele antavad toetused on toetused finantsmääruse VI jaotise ja finantsmääruse rakenduseeskirjade tähenduses, kuid oma spetsiifilise iseloomu tõttu ei ole need võrreldavad ühegi teise komisjoni poolt antava ja hallatava toetusega; arvestades, et see asjaolu kajastub paljudes rahastamismääruse sätetes, millega nähakse ette erandid; arvestades, et see lahendus ei ole rahuldav;
Uus poliitiline keskkond
1. märgib, et erakonnad – ja nendega seotud poliitilised sihtasutused – on parlamentaarse demokraatia olulised vahendid, sest need jälgivad parlamendiliikmete tegevust, aitavad kujundada kodanike poliitilist tahet, koostavad poliitilisi programme, koolitavad ja valivad kandidaate, peavad kodanikega dialoogi ja võimaldavad kodanikel oma seisukohti väljendada;
2. rõhutab, et Lissaboni lepingus on see erakondade ja nende sihtasutuste roll sätestatud eesmärgiga luua Euroopa polis, ELi tasandi poliitiline ruum ja Euroopa demokraatia, mille üheks tähtsaks koostisosaks on Euroopa kodanikualgatus;
3. märgib, et Euroopa erakonnad oma praegusel kujul ei ole võimelised seda rolli täielikult täitma, sest nad on kõigest siseriiklike erakondade katusorganisatsioonid ja ei suhtle otse valijaskonnaga liikmesriikides;
4. märgib siiski rahuloluga, et Euroopa erakonnad ja poliitilised sihtasutused on ikkagi muutunud Euroopa Liidu poliitikaelu lahutamatuks osaks, eriti mitmesuguste poliitiliselt lähedaste rühmituste seisukohtade kujundamisel ja avaldamisel;
5. rõhutab, et kõik Euroopa erakonnad peavad vastama kõrgeimatele sisedemokraatia nõuetele (erakonna organite demokraatlik valimine ja demokraatlik otsustamine, sealhulgas kandidaatide valimine);
6. on seisukohal, et kui erakond vastab ELi tasandi erakonnana tunnustamise nõuetele, võib erakonda rahastada vaid juhul, kui ta on Euroopa Parlamendis esindatud vähemalt ühe liikmega;
7. juhib tähelepanu asjaolule, et erakondadel on õigused, kohustused ja vastutus ning seepärast peaks neil olema võrreldav üldine ülesehitus; on seisukohal, et erakondade struktuuri ühtlustamist on võimalik saavutada ainult Euroopa erakondadele ja nendega seotud poliitilistele sihtasutustele ELi õigusel põhineva ühise õigusliku ja eelarvelise staatuse sätestamise kaudu;
8. on veendunud, et Euroopa erakondade kindel õiguslik seisund ja just neile omane juriidilise isiku staatus, mis tugineb otse Euroopa Liidu õigusele, võimaldab Euroopa erakondadel ja nendega seotud poliitilistel sihtasutustel tegutseda Euroopa avalike huvide esindajatena;
9. on seisukohal, et Euroopa erakonnad peaksid Euroopa ühiseid probleeme ning Euroopa Liitu ja selle arengut puudutavates küsimustes tegutsema ühiselt ja konkureerima kolmel tasandil: piirkondlikul, siseriiklikul ja Euroopa tasandil; peab ülimalt tähtsaks, et Euroopa erakondade tegevus oleks tõhus ja viljakas nii ELis kui ka liikmesriikides ja kaugemalgi;
10. rõhutab, et Euroopa erakondade ees seisavad uued suured ülesanded organisatsioonilise suutlikkuse valdkonnas, pidades silmas Euroopa valimissüsteemi võimalikku reformi (täiendava valimisringkonna moodustamine, piiriüleste nimekirjade koostamine);
11. märgib, et see on põhimõtteliselt kooskõlas Euroopa erakondade referendumikampaaniates osalemise ideega, juhul kui referendum on otseselt seotud Euroopa Liitu puudutavate küsimustega;
12. otsustab seetõttu taotleda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225, et komisjon esitaks Euroopa erakondade põhikirja kavandi;
13. märgib, et lähemas tulevikus on vaja parandada Euroopa erakondi ja sihtasutusi reguleerivaid õigusnorme, nähes esimese sammuna ette Euroopa erakondade põhikirja;
Muud reformiettepanekud
14. on seisukohal, et piirkondlike parlamentide või esinduskogude liikmeks olekut tuleks rahastamise tingimusena arvesse võtta ainult siis, kui kõnealusel parlamendil või esinduskogul on seadusandlikud volitused;
15. juhib tähelepanu asjaolule, et rahastamisotsuse tegemise ja Euroopa erakondade ja sihtasutustega kontode sulgemise kord on bürokraatlik ja kohmakas; on seisukohal, et see tuleneb paljuski asjaolust, et rahastamist peetakse toetuse andmiseks finantsmääruse tähenduses, mis sobib projektide või liitude, kuid mitte erakondade rahastamiseks;
16. on seepärast arvamusel, et komisjon peaks tegema ettepaneku lisada finantsmäärusesse uue jaotise, mis oleks mõeldud ja kavandatud üksnes Euroopa erakondade ja sihtasutuste rahastamiseks; on seisukohal, et rahastamismääruse rakendamisega seoses tuleks finantsmääruses osutada kõnealusele uuele jaotisele;
17. rõhutab, et erakondade ja sihtasutuste omapoolne iseseisev rahastamine näitab nende elujõudu; usub, et seda tuleks soodustada, suurendades praegust annetuste ülemmäära, milleks on 12 000 eurot aastas, 25 000 euroni aastas annetaja kohta, lisades sellele siiski nõude avaldada annetuse saamise ajal annetaja nimi vastavalt kehtivatele õigusaktidele ja läbipaistvuse huvides;
18. on seisukohal, et rahastamise eeltingimusena erakondade nn aasta tööprogrammide nõudmine on erakondade jaoks sobimatu; juhib samuti tähelepanu asjaolule, et sellist nõuet ei ole üheski ELi liikmesriigis;
19. rõhutab asjaolu, et oma eesmärgi täidab vaid õigeaegne rahastamine; nõuab, et erandina finantsmääruse rakenduseeskirjadest tuleks rahalised vahendid muuta eelarveaasta alguses kättesaadavaks 100% ja mitte 80% ulatuses; on seisukohal, et arvestades senist positiivset kogemust, on risk parlamendi jaoks tähtsusetult väike;
20. juhib tähelepanu asjaolule, et finantsmääruses on sätestatud, et toetuse abil „ei või rahastada toetust saava asutuse tegevuskulusid täies ulatuses”; märgib, et seda nõuet on eriti raske täita sihtasutustel ja see toob kaasa raamatupidamismeetoditega keerutamise (näiteks nn mitterahalised panused); juhib tähelepanu asjaolule, et peaaegu üheski liikmesriigis ei nõuta rahastamiskorras osalist omapoolset panust, sest see võib kahjustada väiksemaid või hiljuti asutatud erakondi;
21. juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa erakondade edasise arengu toetamiseks võiks omavahendite suurust, mille olemasolu Euroopa erakonnad peavad tõestama, vähendada 10%ni kogu eelarvest; usub samal ajal, et nende omavahendite suurus mitterahaliste vahendite kujul ei tohiks ületada 7,5% kogu eelarvest;
22. märgib, et Euroopa poliitiliste sihtasutuste puhul tuleks määruse läbivaatamisel kasutada võimalust kaotada tõendatud omavahendite olemasolu nõue;
23. juhib tähelepanu asjaolule, et selle läbivaatamise kontekstis tuleks kaotada Euroopa poliitilistele sihtasutustele kehtestatud piirang, mis nõuab vahendite kasutamist ainult Euroopa Liidu piires, võimaldades sellega sihtasutustel täita rolli nii ELis kui ka väljaspool seda;
24. rõhutab siiski, et rahastamise korra lihtsustamist tuleks tasakaalustada, sätestades rahastamismääruses sanktsioonid valdkondades, kus need praegu puuduvad; sellisteks sanktsioonideks võiksid olla rahalised karistused, juhul kui rikutakse eeskirju, mis puudutavad näiteks annetuste läbipaistvust; rõhutab, et Euroopa erakondadele ja nendega seotud Euroopa poliitilistele sihtasutustele on vaja kehtestada ühesugused tingimused omavahendite reservide kogumiseks ja vahendite ülekandmiseks;
25. juhib tähelepanu asjaolule, et alates 2008. aastast on Euroopa erakondadel olnud õigus kasutada toetusena saadud summasid kampaaniate rahastamiseks Euroopa Parlamendi valimiste puhul (rahastamismääruse artikli 8 kolmas lõik); osutab samuti asjaolule, et erakondadel on keelatud kasutada neid summasid nn referendumikampaaniate rahastamiseks; usub siiski, et kui soovitakse Euroopa erakondadele poliitilist rolli ELi tasandil, peaks neil olema õigus sellistes kampaaniates osaleda, juhul kui referendumi teema on otseselt seotud Euroopa Liitu puudutavate küsimustega;
26. kutsub Euroopa erakondi käivitama protsessi, mille käigus vaadatakse läbi üksikisikute otsese liikmesuse tingimused ning üksikisikute otsese või kaudse osalemise kord erakonna sisetegevuses ja otsuste tegemisel;
27. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
SELETUSKIRI
I. Õiguslik taust
Euroopa erakondade areng on ülimalt tähtis avalikkuse huvi suurendamiseks ELi asjade vastu.
Jättes kõrvale tihti tõstatatud küsimuse „ kes ja kuidas valitseb?” kesksuse, juhitakse tähelepanu küsimusele „keda valitsetakse?”.
Euroopa erakondade reguleerimise üle peetav arutelu lähtub sügavamast murest selle pärast, kuidas muuta paralleelseks institutsiooniks piiriülene avalik ruum, mis koosneb vabadest ja võrdsetest kodanikest, ja mida võiks integratsiooni tulevikule tähendada ühine alus erinevate rahvaste vahel sõlmitud ühiskondliku leppe näol.
Euroopa erakondade reformipaketi koostamine eraisikute ja organisatsioonidesse kuuluvate kodanike demokraatiat soosiva energia liikumapanemiseks ei ole lihtne ülesanne, muu hulgas ELi süsteemse keerukuse tõttu.
Kuid seda on võimalik muuta eeliseks, juhul kui õnnestub selgitada Euroopa erakondade nn alustpanevat missiooni ja seda, kuidas teabele ja põhimõtetele tuginev dialoog nende poliitilise arengu teemal võib kaasa aidata pluralistliku kogukonna sünnile, mille liikmed saavad suunata oma demokraatlikud nõuded kesksetele institutsioonidele ja nende kaudu.
EL ei peaks eemalduma liitu moodustavatest identiteetidest ning Euroopa kogukonna kujunemine tähendab aruteluga täidetud avalikku ruumi, kus poliitiliselt seotud kodanikud on vabad arendama ühiseid demokraatlikke aluseid enda valitud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
Euroopa erakondade tugevdamine on osaleva valitsemise tugevdamise vahend ELis ja lõppkokkuvõttes demokraatia tugevdamise vahend.
Aastal 2003 vastu võetud määruses 2004/2003 on sätestatud Euroopa tasandi erakondade läbipaistva rahastamise raamistik.a See kajastab Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõiget 4, milles on sätestatud, et „Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele”, ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 224, milles on sätestatud, et erakondade rahastamise eeskirjad võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt.
Lisaks sellele hõlmatakse määruses, mida on muudetud määrusega 1524/2007, sätestatud rahastamise menetlusega ka poliitilised sihtasutused ja nähakse ette nende vastav roll.
Rahastamise peamine eeltingimus on kvalifitseerumine Euroopa tasandi erakonnaks või sihtasutuseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3 ja artiklile 3.
Euroopa tasandi erakond võib igal aastal esitada Euroopa Parlamendile rahastamistaotluse.
Määruses on mõiste „erakond” määratletud kui kodanike ühendus, mis taotleb poliitilisi eesmärke ja mida tunnustatakse vähemalt ühe liikmesriigi õiguskorra raames või mis on moodustatud sellega kooskõlas.
Euroopa tasandi erakonnana kvalifitseerimiseks peab erakond
– olema juriidiline isik selles liikmesriigis, kus ta asub;
– olema esindatud vähemalt veerandis liikmesriikides Euroopa Parlamendi liikmetega või riikide parlamentides või piirkondlikes parlamentides või piirkondlikes esinduskogudes või olema saavutanud vähemalt veerandis liikmesriikides vähemalt 3% igas liikmesriigis antud häältest viimastel Euroopa Parlamendi valimistel;
– järgima, eriti oma programmis ja tegevuses, Euroopa Liidu asutamispõhimõtteid, nimelt vabaduse, demokraatia, inimõiguste austamise ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtteid;
– olema osalenud Euroopa Parlamendi valimistel või väljendanud kavatsust seda teha.
Euroopa Parlament tagab, et Euroopa tasandi erakonnad jätkuvalt neile kriteeriumidele vastavad.
Kui mõni neist tingimustest ei ole enam täidetud, siis kaotab asjaomane erakond oma Euroopa tasandi erakonna staatuse ja sellest tulenevalt teda kõnealuse määruse alusel enam ei rahastata.
Euroopa tasandi erakonnaga seotud poliitilised sihtasutused võivad erakonna kaudu samuti rahastamistaotluse esitada.
Määruses on Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus määratletud kui liikmesriigis juriidilise isiku staatust omav üksus (või üksuste võrgustik), mis on seotud Euroopa tasandi erakonnaga.
Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ülesandeks on jälgida, analüüsida, tutvustada ja osaleda arutelus, eriti Euroopa valimistega seoses.
Sihtasutuste suhtes kohaldatavad finantseeskirjad on samad, mis erakondade puhul.
Rahastamistaotlusega peavad olema kaasas dokumendid, mis tõendavad, et tegemist on Euroopa tasandi erakonnaga.
Samuti tuleb esitada tõendid erakonna poliitilise programmi kohta ja põhikiri, milles on kindlaks määratud eeskätt poliitilise ja finantsjuhtimise eest vastutavad organid ning samuti füüsilised isikud, kellel on igas asjaomases liikmesriigis seaduslik esindusõigus.
Kõigi eespool nimetatud dokumentide muutmisest pärast nende esitamist tuleb kahe kuu jooksul teavitada Euroopa Parlamenti.
Teatamata jätmise korral rahastamine peatatakse.
Euroopa Parlament võtab otsuse vastu kolme kuu jooksul pärast rahastamistaotluse saamist.
II.
Reformi vajalikkus ja vastavad ettepanekud
On ülimalt tähtis, et liidus demokraatiat edendavad Euroopa erakonnad saaksid ühise ja ühtse õigusliku seisundi.
ELi õiguse alusel põhineva põhikirja sätestamine näib erakondade eesmärkide saavutamise seisukohalt tähtsam kui kunagi varem.
Rahastamise osas valitseb Euroopa erakondade ja Euroopa institutsioonide kohtlemisel praegu tohutu lõhe ja selle ületamiseks peaksid Euroopa erakonnad saama juriidilise isiku staatuse.
Peasekretäri 2010. aasta aruande ja juhatuse 13. detsembri 2011. aasta otsustes välja pakutud reformid tuginevad praeguse olukorra põhjalikule analüüsile ja annavad üldise positiivse vastuse Euroopa erakondade küsimustele, muredele ja märkustele.
Raporti projektis sisalduvad ettepanekud on suunatud Euroopa erakondade struktuuri ühtlustamisele.
Seda on võimalik saavutada üksnes Euroopa erakondade ühise poliitilise, õigusliku ja eelarvelise staatuse kaudu.
Raportöör pooldab konkreetse ja ühtse Euroopa õigusliku vormi loomist, eriti Euroopa erakondade struktuuriliseks ja eelarveliseks ühtlustamiseks.
Tunnustamise kriteeriumidega seoses teeb raportöör ettepaneku, et ainult siseriiklikel või piirkondlikel erakondadel peaks olema õigus luua Euroopa erakond.
Euroopa erakondade moodustamisel võetakse Euroopa erakondade põhikirjas võrdselt arvesse Euroopa, siseriiklikke ja piirkondlikke valitud esindajaid, tingimusel et piirkondlikud esindajad on esindatud piirkondlikes parlamentides.
Seepärast peaks piirkondlike valitud esindajate tunnustamise võimalus erakondade loomisel alles jääma, kuid ainult siis, kui piirkonnal on seadusandlikud volitused.
Lisaks peaks iga Euroopa erakond olema esindatud vähemalt ühe Euroopa Parlamendi liikmega.
Selleks et Euroopa erakonnal oleks õigus rahastamisele, peab see olema Euroopa Parlamendis esindatud vähemalt ühe Euroopa Parlamendi liikmega.
Lisaks sellele tuleks kriteeriumina arvestada sisedemokraatia täielikku austamist riiklike, piirkondlike ja Euroopa erakondade koosseisus ja moodustamisel.
See nõue tähendaks, et erakondade puhul, milles sisedemokraatia tingimus ei ole täidetud, ei lähe arvesse vähemalt seitsmes liikmesriigis esindatuse nõude täitmine vastavalt rahastamismääruse artikli 3 lõikele 1.
Omavahendite osas, mille olemasolu Euroopa erakonnad peavad tõendama, võiks erakondade edasise arengu soodustamiseks nõude langetada 10%ni.
Lisaks sellele tuleks omavahendite olemasolu tõendamisel vaidlusi põhjustavate mitterahaliste vahendite kujul seada piiriks 7,5%.
Euroopa poliitiliste sihtasutustega seoses on raportöör arvamusel, et nende puhul tuleks määruse läbivaatamisel kasutada võimalust tõendatud omavahendite olemasolu nõue kaotada.
Euroopa erakondade ja nende sihtasutustega tuleks kokku leppida raha kasutamise ühtsed kriteeriumid.
Erakonnad ei pea probleemiks sihtasutuste võimalust koguda reserve ja järgmisse aastasse ülekantavaid vahendeid.
Annetustega seoses piisaks ülempiiri mõistlikust suurendamisest, kui leppida kokku selle suurendamine 12 000 eurolt 25 000 euroni.
Euroopa erakonnad peaksid saama osaleda referendumitel ainult siis, kui referendumi teema on tugevalt seotud Euroopa Liiduga; seda on põhjendatud nii raportis kui ka aruteludes fraktsioonide osavõtul enne raporti koostamist.
Juriidilise isiku staatus ja Euroopa erakondade ühine Euroopa põhikiri sillutavad veelgi teed Euroopa Parlamendi liikmete piiriülese nimekirja vastuvõtmisele, nagu on välja pakutud Duffi raportis.
Piiriülese erakondade süsteemi loomine on ikka veel raske, kuid praegu on tingimused selleks soodsamad kui varem.
Esimeseks sammuks peaks olema Euroopa erakondade juriidilise isiku staatus ja Euroopa põhikiri ning sellele peaks järgnema Euroopa Parlamendi liikme kandidaatide piiriülese nimekirja kehtestamine.
Rahastamiskorraga seoses pooldab raportöör suurimat võimalikku läbipaistvust.
Läbipaistev rahastamine on demokraatlike väärtuste toetamise ja hea valitsemistava edendamise peamine osa.
Transparency International on märkinud, et pärast määruse 2004/2003 muutmist 2007. aastal on läbipaistvus tõepoolsest suurenenud; kõigi erakondade ja sihtasutuste finantsaruanded on lihtsalt kättesaadavad Euroopa Parlamendi kesksel veebisaidil, nagu nõutakse muudetud määruse artikliga 9a.
Euroopa erakondadele eraldatavad vahendid tuleks heaks kiita rahastamisotsusega, mille vastuvõtmise kord on selgemaks muudetud.
Euroopa poliitilistel sihtasutustel peaks olema lubatud koguda reserve ja kanda vahendeid üle järgmisele eelarveaastale.
Euroopa poliitilised sihtasutused võivad sarnaselt Euroopa erakondadele tasu eest kasutada parlamendi tehnilisi võimalusi.
Läbipaistvuse tagamiseks peaks olema võimalik teostada raha kasutamise üle järelkontrolli.
Raportöör usub kindlalt ja toetab ideed, et Euroopa erakondade taotlus viia nende staatus Euroopa institutsioonidega samale tasemele on seaduspärane, ning kutsub parlamendi juhatust üles seda teemat edasi uurima.
III.
Kokkuvõtvad märkused
Euroopa erakondade toimimiseks ja rahastamiseks ohutu ja läbipaistva keskkonna loomine on demokraatiat edendav tegevus.
Me vajame toimivaid erakondi, Euroopa ruumi, mis toob kodanikud liidu keskmesse ja aitab neid nende igapäevaelus.
Üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmine võimaldab selle eesmärgi saavutada ja omab kahetist mõju: ühelt poolt antakse sellega Euroopa erakondade ja nende ühise Euroopa staatuse loomisel värsket, kiiret ja avalikku teavet.
Kodanikud teavad, et Euroopa erakonnas osalemine tähendab seda, et nende tegevust reguleerib Euroopa Liidu õigus ja et erakondadel on õigused ja kohustused.
Teisest küljest sillutab Euroopa erakondade Euroopa põhikiri teed piiriülese erakondade süsteemi loomisele.
See on esimene ja vältimatu samm suurema osalemise, suurema demokraatia ja lõpuks ka suurema euroopalikkuse suunas.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
15.3.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
19
2
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Andrew Henry William Brons, Carlo Casini, Andrew Duff, Ashley Fox, Matthias Groote, Roberto Gualtieri, Enrique Guerrero Salom, Zita Gurmai, Gerald Häfner, Stanimir Ilchev, Constance Le Grip, David Martin, Morten Messerschmidt, Paulo Rangel, Potito Salatto, Algirdas Saudargas, György Schöpflin, Søren Bo Søndergaard, Indrek Tarand, Rafał Trzaskowski, Luis Yáñez-Barnuevo García
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Elmar Brok, Marietta Giannakou, Íñigo Méndez de Vigo, Helmut Scholz, Rainer Wieland
