LÕPLIK
A6-0371/2006
20.10.2006
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Võimekus” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
(KOM(2005)0443 – C6‑0384/2005 – 2005/0188(CNS))
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Raportöör:
Vittorio Prodi
PE 368.077v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................39
eelarvekomisjonI ARVAMUS.......................................................................................43
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS............................................................48
MENETLUS..............................................................................................................................60
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Võimekus” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
( KOM(2005)0443 – C6‑0384/2005 – 2005/0188(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2005)0443 )
ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 166, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0384/2005 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust ( A6‑0371/2006 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. on seisukohal, et õigusloomealases ettepanekus toodud soovituslik lähtesumma peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1 a ülemmääraga, ning rõhutab, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mail 2006 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 38 sätetega;
3. palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
4. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
5. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
6. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 4
(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ja muid ühenduse meetmeid, sealhulgas eelkõige struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ning uuenduste, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive ja keskkonna valdkonnas võetavaid meetmeid.
(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ning liikmesriikide poolt Euroopa valitsustevahelistes teadusorganisatsioonides osalemise kaudu võetavaid meetmeid ja muid ühenduse meetmeid, sealhulgas eelkõige struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, kultuuri, konkurentsivõime ning uuenduste, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive , energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavaid meetmeid.
Selgitus
Valitsustevaheliste teadusuuringute mainimine on oluline tagamaks järjepidevust seitsmenda raamprogrammi ettepaneku ja teiste eriprogrammide ettepanekutega.
Liikmesriikide poolt valitsustevahelistes organisatsioonides osalemise kaudu läbi viidavad teadusuuringud viitavad Euroopa teaduse tugevusele maailma tasandil.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 9
(9) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid.
(9) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid , ning panna taas maksma teaduse kodanikuühiskondlikud ja humanistlikud väärtused, tagades erinevate eetiliste põhimõtete ja kultuurilise mitmekesisuse austamine .
Selgitus
Rohkem kui eales varem on teaduses pingeid, kord viljakaid, kord hävitavaid, mis tulenevad lõhest ühelt poolt teaduse muljetavaldavate edusammude ja teiselt poolt ühiskonna majanduslike, poliitiliste ja kultuuriliste nõudmiste vahel.
On tarvis pühenduda eetikaküsimustele ja kultuurilise mitmekesisuse küsimustele, millega teadusmaailm silmitsi seisab.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 10
(10) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele.
(10) Raamprogramm peab kaasa aitama säästva arengu edendamisele.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 11 a (uus)
(11 a) Projektikonkursside lihtsustamiseks ja kulutuste vähendamiseks peaks komisjon looma eeldused projektikonkurssidel osalejate teavitamiseks andmebaasi kaudu.
Selgitus
Euroopa uurimisasutuste ja projektikonkursist huvitatud isikute juurdepääsu lihtsustamine programmile.
Muudatusettepanek
5
Artikli 3 a lõige 1 (uus)
1.
Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et kontrollida rahastatud meetmete tõhusat ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätete kohast rakendamist.
Muudatusettepanek
6
Artikli 3 a lõige 2 (uus)
2.
Programmi halduskulud kokku, sealhulgas luua kavatsetava täitevasutuse sise- ja juhtimiskulud, peaksid olema proportsionaalsed programmi raames läbiviidavate tegevustega ning sõltuma eelarvepädevate ja õigusloomeinstitutsioonide otsusest.
Selgitus
Rakendusasutusele eraldatud assigneeringud peaksid olema kooskõlas rakendusasutuse loomise tegevusjuhendi ja nõukogu määruse nr 58/2003 (millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded) sätetega.
Nii tagatakse programmi meetmete asjakohane rahastamine.
Muudatusettepanek
7
Artikli 3 a lõige 3 (uus)
3.
Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk lähtuvalt säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse ning samuti proportsionaalsuse põhimõtetest.
Muudatusettepanek
8
Artikli 5 lõige 3
3.
Kõnealuse eriprogrammi IV lisas sätestatakse algatus riiklike teadusprogrammide ühiseks rakendamiseks, mille kohta oleks asutamislepingu artikli 169 kohaselt vaja vastu võtta eraldi otsus.
3.
Kõnealuse eriprogrammi IV lisas sätestatakse võimalik algatus riiklike teadusprogrammide ühiseks rakendamiseks, mille kohta oleks asutamislepingu artikli 169 kohaselt vaja vastu võtta eraldi otsus.
Muudatusettepanek
9
Artikkel 5 a (uus)
Artikkel 5 a
Komisjon annab eelarvepädevatele institutsioonidele eelnevat teavet, kui ta kavatseb kalduda kõrvale iga-aastase eelarve märkustes ja lisas esitatud kulude jaotusest.
Selgitus
Nimetatud menetlus kehtestati Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni ja komisjoni vahel 1999. aasta oktoobris sõlmitud kokkuleppe tulemusena.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et menetlus peaks jääma kehtima, et parandada seitsmenda raamprogrammi eriprogrammide rahaliste vahendite kasutamise järelkontrolli.
Muudatusettepanek
10
Artikli 6 lõige 2
2.
Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid.
Vajaduse korral seda ajakohastatakse.
2.
Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid eesmärgiga suurendada selliste uuringute koostoimet, saavutada Euroopa lisandväärtust, mõjutada tööstuse konkurentsivõimet ja säilitada seotus ühenduse muude poliitikavaldkondadega .
Vajaduse korral seda ajakohastatakse.
Selgitus
Tööstuse karmi konkurentsi taustal tuleks rõhku panna Euroopa lisandväärtusele ja ühenduse poliitikavaldkondade tähtsusele.
Et luua Euroopa kasuks järjepidev Euroopa teadusruum, peaks olema tööprogrammi eesmärk suurendada olemasolevate teadusuuringute koostoimet, mitte neid ainult arvesse võtta.
Muudatusettepanek
11
Artikli 7 lõige 3 a (uus)
3 a.
Komisjon tagab uurimistulemuste hindamise ning esitab aruande nende panusest Euroopa dünaamilise, teadmistepõhise ühiskonna heaks.
Selgitus
Komisjon peab näitama, et programmi eesmärk – dünaamiline, teadmistepõhine ühiskond Euroopas – on tõepoolest saavutatud.
Muudatusettepanek
12
Artikli 8 lõige 5
5.
Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetest.
5.
Komisjon teavitab komiteed ja Euroopa Parlamendi vastutavat komisjoni korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikidest selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetest.
Selgitus
Komisjon esitab siinkohal eeskirjad komiteemenetluseks koostöö raames nõukoguga.
On asjakohane teavitada programmi rakendamisest ka teist eelarvepädevat institutsiooni.
Muudatusettepanek
13
Artikli 8 lõige 5 a (uus)
5 a.
Komisjoni hindamisaruanne sisaldab finantsjuhtimise usaldusväärsuse hinnangut ning programmi eelarve haldamise ja majandamise tõhususe ja korrakohasuse hinnangut.
Muudatusettepanek
14
Artikkel 8 a (uus)
Artikkel 8 a
Komisjon esitab käesoleva otsuse ja aruande eriprogrammi rakendamise kohta pädevatele asutustele läbivaatamiseks nii aegsasti, et menetluse käesoleva otsuse muutmiseks saab lõpetada 2010. aasta lõpuks.
Selgitus
Otsuse läbivaatamine selle ettenähtud kehtivusaja jooksul (vahekokkuvõte) võimaldab reageerida hindamise ja vajadusel paranduste raames rakendamise käigus tekkinud probleemidele või muudele arengutele.
Praktikas esineva programmi käivitamisetapi tõttu toimub läbivaatamine üks aasta pärast programmi jaoks ette nähtud ajavahemiku keskpaiga saavutamist.
Muudatusettepaneku eesmärk on muuta hindamine usaldusväärsemaks.
Muudatusettepanek
15
I lisa alljaotise „Sissejuhatus” esimese lõigu viies taane
– lähendada teadust ja ühiskonda teaduse ja tehnoloogia harmooniliseks integreerimiseks Euroopa ühiskonda ning
– lähendada teadust ja ühiskonda teaduse ja tehnoloogia harmooniliseks integreerimiseks Euroopa ühiskonda ; võimaldada olemasolevatel ELi, riiklikel või piirkondlikel teabetugipunktidel anda VKEdele, tööstusele ja teadusasutustele täielikku teavet raamprogrammi, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi ning struktuurifondide kohta ning
Selgitus
Olemasolevad teabetugipunktid peavad saama juhiseid ja teavet nii, et neil oleks võimalik teenindada VKEsid, tööstust ja teadusasutusi ning nad saaksid seda teha vahendite vahelist täiendavust silmas pidades.
Muudatusettepanek
16
I lisa alljaotise „Sissejuhatus” esimese lõigu kuues taane
– rakendada horisontaaltegevust ja -meetmeid rahvusvahelise koostöö toetuseks.
– rakendada horisontaaltegevust ja -meetmeid rahvusvahelise koostöö , sealhulgas piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö toetuseks.
Selgitus
Sama põhimõtet, mis kehtib rahvusvahelise koostöö kohta, tuleb kasutada piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö puhul.
Muudatusettepanek
17
I lisa alljaotise „Sissejuhatus” neljas lõik
Käesoleva eriprogrammi raames võidakse kooskõlastada ühenduseväliseid programme, kasutades ERA-NET-süsteemi ja ühenduse osalust ühiselt rakendatavates siseriiklikes teadusprogrammides (asutamislepingu artikkel 169), nagu on kirjeldatud eriprogrammis „Koostöö”.
Käesoleva eriprogrammi raames võidakse kooskõlastada ühenduseväliseid programme, kasutades ERA-NET-süsteemi ja ühenduse osalust ühiselt rakendatavates siseriiklikes teadusprogrammides (asutamislepingu artikkel 169), nagu on kirjeldatud eriprogrammis „Koostöö”.
Meetmeid kasutatakse ka täiendavuse ja koostoime edendamiseks raamprogrammi ja valitsustevaheliste struktuuride raames toimunud tegevuste vahel.
Selgitus
Euroopa tasandil töötavad liikmesriigid välja maailma juhtivaid infrastruktuure ja kasutavad neid oma liikmelisuse kaudu Euroopa valitsustevahelistes organisatsioonides.
Teadustöö infrastruktuurid tähendavad selget lisandväärtust ja kasu Euroopa teadusele, seega tuleb neid arvesse võtta.
Muudatusettepanek
18
I lisa alljaotise „Sissejuhatus” pealkirja „Teaduspoliitika ühtne arendamine” kolmanda lõigu esimese taande esimese lõigu teine taane
– Tööstusuuringutesse investeerimise järelevalvet, mis hõlmab terviklikku ja täiendavat teabeallikat, et aidata suunata riiklikku poliitikat ja võimaldada äriühingutel seada tähiseid oma uurimis-ja arendustegevuse investeerimisstrateegias.
See hõlmab korrapäraseid uurimis-ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tulemustabeleid äriühingute ja valdkondade tasandil, nende erainvesteeringute arengusuundade uuringuid, investeerimisotsuseid mõjutavate tegurite ja äriühingute tavade analüüsi, majandusliku mõju analüüsi ning poliitiliste tagajärgede hinnangut.
– Tööstusuuringutesse investeerimise järelevalvet, mis hõlmab terviklikku ja täiendavat teabeallikat, et aidata suunata riiklikku poliitikat ja võimaldada äriühingutel seada ELi majandusele põhihuvi pakkuvates valdkondades tähiseid oma uurimis-ja arendustegevuse investeerimisstrateegias.
See hõlmab korrapäraseid uurimis-ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tulemustabeleid äriühingute ja valdkondade tasandil, nende erainvesteeringute arengusuundade uuringuid, investeerimisotsuseid mõjutavate tegurite ja äriühingute tavade analüüsi, majandusliku mõju analüüsi ning poliitiliste tagajärgede hinnangut.
Selgitus
Investeeringuid tööstusuuringutesse tuleks ELi majandusele põhihuvi pakkuvates valdkondades julgustada.
Muudatusettepanek
19
I lisa alljaotise „Sissejuhatus” pealkirja „Teaduspoliitika ühtne arendamine” kolmanda lõigu teise taande esimene lõik
Eesmärk on tugevdada teaduspoliitika kooskõlastamist tegevuse kaudu, millega toetatakse i) avatud kooskõlastusmeetodi rakendamist ja ii) paljudes maades ja piirkondades tehtud alt ülespoole suunatud algatusi, kaasates vajadusel teisi sidusrühmi (sealhulgas tööstust, Euroopa ja kodanikuühiskonna organisatsioone).
Eesmärk on tugevdada teaduspoliitika kooskõlastamist – kui see võib luua selgesti lisandväärtust teadus- ja innovatsioonisüsteemidele – tegevuse kaudu, millega toetatakse i) avatud kooskõlastusmeetodi rakendamist ja ii) paljudes maades ja piirkondades tehtud alt ülespoole suunatud algatusi, kaasates vajadusel teisi sidusrühmi (sealhulgas tööstust, Euroopa ja kodanikuühiskonna organisatsioone).
Selgitus
Teaduspoliitika tuleks kooskõlastada ELi tasandil valdkondades, kus koostööl on selge lisandväärtus.
Iga hinna eest tuleb vältida dubleerimist liikmesriikide riiklikus teaduspoliitikas tehtava tööga.
Muudatusettepanek
20
I lisa alljaotise „Sissejuhatus” pealkirja „Teaduspoliitika ühtne arendamine” kolmanda lõigu teise taande kolmas a lõik (uus)
Erilist tähelepanu pööratakse:
– koostoimele teaduspotentsiaali arendamisel kombineerituna innovatsioonist juhinduvate programmide ja struktuurifondide programmidega;
– halduslike ja füüsiliste takistuste vähendamisele, mis häirivad tõhusat piiriülest koostööd eri liikmesriikide piirkondade vahel ning
– ühendatud teadusuuringute ja innovatsioonialase võimekuse arendamisele.
Selgitus
Piiriülesel regionaalpoliitikal on regionaalpoliitika raames selged erijooned ning sellel on eriline tähendus ELi integratsiooni seisukohalt, püüdes ületada liikmesriikide piire.
Liiga sageli ei ole liikmesriikide piire ületav innovatsioonialane koostöö edukas.
Selle põhjuseks on halduslikud ja ruumilised takistused.
Tuleb tervitada mis tahes abi poliitika kooskõlastamisel piirkondade ja liikmesriikide vahel lahendamaks nimetatud probleeme.
Innovatsioon ei lõpe liikmesriigi piiril.
Muudatusettepanek
21
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Lähenemisviis” esimene lõik
Euroopa saamisel maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandussüsteemiks on otsustava tähtsusega tänapäevased ja tõhusad teadustöö infrastruktuurid teadusliku ja tehnoloogilise juhtpositsiooni saavutamiseks.
Teadusuuringute infrastruktuurid on võtmetähtsusega teadmiste loomisel , levitamisel, rakendamisel ja kasutamisel, edendades seeläbi uuendusi.
Juurdepääs infrastruktuuridele on üha hädavajalikum kõikides teadus-ja tehnoloogiavaldkondades .
Paljud teadusuuringute infrastruktuurid on välja arenenud suurtest, peaaegu eranditult spetsiifilisele uurimisvaldkonnale pühendatud süsteemidest, kujunedes välja teenust pakkuvateks süsteemideks laiemale teadlaskonnale.
Tänu info-ja sidetehnoloogia võimalustele laienevad ka uusimad infrastruktuuriprojektid, hõlmamaks teadmistevaramuna paljudes erinevates valdkondades jaotatud riist-ja tarkvarasüsteeme ning tohutu kumulatiivse väärtusega sisu.
Euroopa saamisel maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandussüsteemiks on otsustava tähtsusega tänapäevased ja tõhusad teadustöö infrastruktuurid teadusliku ja tehnoloogilise juhtpositsiooni saavutamiseks.
Teadusuuringute infrastruktuurid on võtmetähtsusega teadmiste omandamisel , levitamisel, rakendamisel ja kasutamisel, edendades seeläbi uuendusi.
Juurdepääs infrastruktuuridele on üha hädavajalikum kõikides teadus- , tehnoloogia- ja tõenduspõhiste poliitiliste otsuste tegemise valdkondades .
Paljud teadusuuringute infrastruktuurid on välja arenenud suurtest, peaaegu eranditult spetsiifilisele uurimisvaldkonnale pühendatud süsteemidest, kujunedes välja teenust pakkuvateks süsteemideks laiemale teadlaskonnale.
Tänu info-ja sidetehnoloogia võimalustele laienevad ka uusimad infrastruktuuriprojektid, hõlmamaks teadmistevaramuna paljudes erinevates valdkondades ning paljude erinevate kasutajaringkondade jaoks jaotatud riist-ja tarkvarasüsteeme ning tohutu kumulatiivse väärtusega sisu.
Selgitus
Teadusuuringute infrastruktuurid mängivad väga olulist rolli teadusuuringute tulemuste levitamisel suurele hulgale uurimisvaldkondadele ja ringkondadele, mis on uuendustegevuse soodustamiseks hädavajalik.
Nende infrastruktuuride kaudu jaotatud teave võib anda ka olulist tõenduspõhist tuge poliitiliste otsuste tegemisel.
Muudatusettepanek
22
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Lähenemisviis” teine lõik
Kavandatava tegevusega aidatakse kaasa eelkõige teadmiste arendamisele, kasutamisele ja säilitamisele nii tippsaavutustest juhinduva alt ülespoole suunatud kui ka suunatud lähenemisviisil põhineva infrastruktuuride toetamise abil.
Info-ja sidepõhiste e-infrastruktuuride strateegilist moderniseerimist käsitletakse edasiviiva jõuna ka teadustöö juhtimise meetodite muutmisel.
Kavandatava tegevusega aidatakse kaasa eelkõige teadmiste arendamisele, kasutamisele ja säilitamisele nii tippsaavutustest juhinduva alt ülespoole suunatud kui ka suunatud lähenemisviisil põhineva , olemasolevate ressursside ja Euroopa põhiprioriteetidega kooskõlas oleva infrastruktuuride toetamise abil.
Info- ja sidepõhiste e-infrastruktuuride strateegilist moderniseerimist käsitletakse peamise edasiviiva jõuna ka teadustöö juhtimise meetodite muutmisel ning seda toetavad märkimisväärsed investeeringud avalikust ja erasektorist kõigis Euroopa osades .
Kooskõlastamine liikmesriikidega on infrastruktuuride arendamiseks ja rahastamiseks väga oluline.
Selgitus
Olemasolevate ressursside piiratuse tõttu peaksid eriprogrammi „Võimekus” meetmete jaoks olema kehtestatud selged prioriteedid.
On oluline rõhutada teabel ja sidel põhinevate e-infrastruktuuride moderniseerimisele e-Euroopa ning riiklike või piirkondlike e-strateegiate kontekstis antavat hoogu.
Selles osas väärib täpsustamist, et just liikmesriigid vastutavad teadustöö infrastruktuuride arendamise eest ning et nendega kooskõlastamine on seetõttu väga oluline.
Muudatusettepanek
23
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Lähenemisviis” kolmanda lõigu sissejuhatav osa
Termin „teadusuuringute infrastruktuurid” tähistab ühenduse teadus-ja tehnoloogiaarengu raamprogrammi kontekstis süsteeme, ressursse või teenuseid, mida vajab teadlaskond uuringute läbiviimiseks kõikides teadus-ja tehnoloogiavaldkondades.
See määratlus hõlmab koos juurdekuuluvate inimressurssidega:
Termin „teadusuuringute infrastruktuurid” tähistab raamprogrammi kontekstis süsteeme, ressursse või teenuseid, mida vajab teadlaskond avalikus, era- ja kodanikuühiskonna sfääris uuringute läbiviimiseks kõikides teadus-ja tehnoloogiavaldkondades.
See määratlus hõlmab koos juurdekuuluvate inimressurssidega:
Selgitus
Avalikus, era- ja kodanikuühiskonna sfääris tegutsejatel on õigus juurdepääsule teadusuuringute infrastruktuuride loodud süsteemidele, ressurssidele ja teenustele.
Muudatusettepanek
24
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” esimese lõigu esimene taane
– olemasolevate teadustöö infrastruktuuride kasutamise optimeerimine ja nende jõudluse parandamine
– prioriteedina olemasolevate teadustöö infrastruktuuride kasutamise optimeerimine ja nende jõudluse parandamine
Selgitus
Olemasolevate teadustöö infrastruktuuride kasutamise optimeerimine peaks olema eriprogrammide jaoks prioriteet, kuna see on saadavalolevate piiratud vahendite kasutamiseks tõhusam viis.
Muudatusettepanek
25
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” esimese lõigu teine ja kolmas taane
– üleeuroopalise tähtsusega uute teadustöö infrastruktuuride arendamise edendamine (või olemasolevate ulatuslikum moderniseerimine ) ESFRI (Euroopa teadustöö infrastruktuuride strateegia foorumi) töö alusel
– üleeuroopalise tähtsusega uute teadustöö infrastruktuuride arendamise (või olemasolevate ulatusliku moderniseerimise ) , sealhulgas eelkõige ESFRI (Euroopa teadustöö infrastruktuuride strateegia foorumi) töö , edendamine
– toetusmeetmed, sealhulgas uute vajaduste toetamine.
– toetusmeetmed, sealhulgas uute vajaduste ja tehnoloogiaarenduse potentsiaali toetamine ühtluspiirkondades .
Selgitus
Tuleks näha ette säte ühtluspiirkondades esilekerkivate vajaduste kohta.
Muudatusettepanek
26
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” punkt 1.1.1
Maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuurid nõuavad tohutuid ja pikaajalisi investeeringuid ressurssidesse (inim-ja finantsressursid).
Nende kasutajaks peaks olema võimalikult suur hulk teadlasi ja tööstuskliente üle kogu Euroopa.
EL peaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama teiste riikide infrastruktuuridele juurdepääsu edendamisega.
Sellega kavatsetakse avada teadusrühmadele uusi võimalusi juurdepääsuks parimatele teadustöö infrastruktuuridele , sealhulgas teadusrühmadele äärealadelt ja kaugematest piirkondadest .
Juurdepääs võidakse avada väliskasutajaile isiklikult või asjaomase elektronside teel.
See võib toimuda ka teadusalaste kaugteenuste pakkumise kaudu.
Seda rakendatakse kõikidele teadus-ja tehnoloogiavaldkondadele avatud „alt ülespoole suunatud” projektikonkursside kaudu ilma ühegi valdkonna eelistamiseta teistele.
Maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuurid nõuavad tohutuid , pikaajalisi investeeringuid ressurssidesse (inim-ja finantsressursid).
Nende kasutajaks peaks olema võimalikult suur hulk teadlasi ja tarbekaupade tööstusi üle kogu Euroopa.
EL peaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama teiste riikide infrastruktuuridele juurdepääsu edendamisega.
Sellega kavatsetakse avada teadusrühmadele , sealhulgas teadusrühmadele äärealadelt ja kaugematest piirkondadest, uusi võimalusi juurdepääsuks parimatele teadustöö infrastruktuuridele.
Juurdepääs võidakse avada väliskasutajaile isiklikult või asjaomase elektronside teel.
See võib toimuda ka teadusalaste kaugteenuste pakkumise kaudu.
Seda rakendatakse kõikidele teadus-ja tehnoloogiavaldkondadele avatud „alt ülespoole suunatud” projektikonkursside kaudu ilma ühegi valdkonna eelistamiseta teistele.
Selgitus
Kõnealune punkt on selguse mõttes ümber sõnastatud.
Muudatusettepanek
27
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” punkti 1.1.2 teise lõigu esimene taane
– „alt ülespoole suunatud” projektikonkursside kaudu, et võimendada ressursside vastastikust kooskõlastamist ja ühiskasutatavate varude loomist infrastruktuuride operaatorite hulgas nendevahelise koostöökultuuri edendamiseks.
Selline tegevus peaks olema suunatud ka teadustöö infrastruktuuride operaatormeetodi paremale struktureerimisele Euroopa tasandil, nende ühise arendamise edendamisele suutlikkuse ja tulemuslikkuse osas ning nende sidusa ja erinevate teadusharude lõikes kasutamise edendamisele
– „alt ülespoole suunatud” projektikonkursside kaudu, et võimendada ressursside vastastikust kooskõlastamist ja ühiskasutatavate varude loomist infrastruktuuri operaatorite hulgas nendevahelise koostöökultuuri edendamiseks.
Selline tegevus peaks olema suunatud ka teadustöö infrastruktuuride operaatormeetodi paremale struktureerimisele Euroopa tasandil ning nende toimimise viisi ja juurdepääsutingimuste selgitamisele potentsiaalsete kasutajate jaoks , nende ühise arendamise edendamisele suutlikkuse ja tulemuslikkuse osas ning nende sidusa ja erinevate teadusharude lõikes kasutamise edendamisele
Selgitus
On väga oluline parandada teadusuuringute infrastruktuuride läbipaistvust potentsiaalsete kasutajate jaoks, et edendada nende kasutamist laiemate ringkondade poolt Euroopa kõigis osades.
Muudatusettepanek
28
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” punkti 1.1.3 esimene lõik
E-infrastruktuuride kasutusele võtmisega pakutakse teadlaskonnale püsivaid teenuseid keeruka protsessi alusel, mis on mõeldud info-sidetehnoloogiapõhiste jaotatud ressursside (raalimine, ühendatavus, aparatuuri tootmine) viimiseks virtuaalsete kogukondadeni.
Euroopa lähenemisviisi ja sellega seonduva Euroopa tegevuse tugevdamine selles valdkonnas võib anda märkimisväärse panuse Euroopa teadusuuringute potentsiaali tõstmisse ja selle kasutamisse, tugevdades e-infrastruktuure kui Euroopa teadusruumi nurgakivi, mis on teadusharusid ühendavate uuenduste „eelkäijaks” ja teadustöö juhtimisviiside muutmise edasiviijaks.
Sellega võib ka kaasa aidata äärealadelt ja kaugematest piirkondadest pärit teadusrühmade integreerimisele .
E-infrastruktuuride kasutusele võtmisega pakutakse teadlaskonnale põhilisi teenuseid protsessi alusel, mis on mõeldud info-ja sidetehnoloogia põhiste jaotatud ressursside (raalimine, ühendatavus, aparatuuri tootmine) viimiseks virtuaalsete kogukondadeni.
Euroopa lähenemisviisi ja sellega seonduva Euroopa tegevuse tugevdamine selles valdkonnas võib anda märkimisväärse panuse Euroopa teadusuuringute potentsiaali tõstmisse ja selle kasutamisse, tugevdades e-infrastruktuure kui Euroopa teadusruumi nurgakivi, mis on teadusharusid ühendavate uuenduste „eelkäijaks” ja teadustöö juhtimisviiside muutmise edasiviijaks.
Samuti on oluline integreerida seda protsessi kasutades äärealadelt ja kaugematest piirkondadest pärit teadusrühmi .
Selgitus
E-infrastruktuuride kasutusele võtmine on oluline vahend, mida on võimalik kasutada Euroopa teaduse potentsiaali ja selle kasutamise hoogustamiseks ning äärealadelt ja kaugematest piirkondadest pärit teadusrühmade integreerimiseks Euroopa teadusruumi.
Muudatusettepanek
29
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” punkti 1.1.3 kolmas lõik
Kooskõlastatult tuleb toetada digitaalraamatukogusid, arhiive, andmesalvestuskogusid, andmekontrolli ja vajalike ressursside ühiskasutust Euroopa tasandil selleks, et luua andmehoidlaid teadlaskonnale ja tulevastele teadlaste põlvkondadele.
Käsitletakse e-infrastruktuuride suurema usalduse ja usaldusväärsuse aspekte.
Kavandatava tegevuse eesmärgiks on uute nõudmiste ja lahenduste ennetamine ja integreerimine, et lihtsustada laiaulatuslike murranguliste uute tehnoloogiate katsetamiseks mõeldud testisüsteemide tekkimist, ning uute vajaduste, sealhulgas e-õppe, käsitlemine.
E-IRG (e-infrastruktuuri analüüsi rühm) nõustab regulaarselt strateegiliste küsimuste osas.
Kooskõlastatult tuleb toetada digitaalraamatukogusid (et luua Euroopa digitaalraamatukogu) , arhiive, andmesalvestuskogusid, andmekontrolli ja vajalike ressursside ühiskasutust Euroopa tasandil selleks, et luua andmehoidlaid teadlaskonnale ja tulevastele teadlaste põlvkondadele.
Käsitletakse e-infrastruktuuride suurema usalduse ja usaldusväärsuse aspekte , võttes arvesse tõsiasja, et tulevased põlvkonnad peavad suutma andmetele juurde pääseda .
Kavandatava tegevuse eesmärgiks on uute nõudmiste ja lahenduste ennetamine ja integreerimine, et lihtsustada laiaulatuslike murranguliste uute tehnoloogiate katsetamiseks mõeldud testisüsteemide tekkimist, ning uute vajaduste, sealhulgas e-õppe, käsitlemine.
E-IRG (e-infrastruktuuri analüüsi rühm) nõustab regulaarselt strateegiliste küsimuste osas.
Selgitus
Riiklike avalike raamatukogude võrgustiku esitatud Euroopa digitaalraamatukogu algatus suudab Euroopa teadus- ja kultuuripärandi rikkust ja mitmekesisust säilitada ning laialt levitada kõnealuse pärandi digiteerimise ja võrgus kättesaadavaks tegemise kaudu.
Euroopa digitaalraamatukogu on saanud toetust Euroopa Komisjonilt ning kujutab endast Euroopa tööstusettevõtetele tohutut väljakutset.
Muudatusettepanek
30
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” punkti 1.2 esimene a lõik (uus)
ESFRI-l ning tehnoloogiaplatvormidel, ühistel tehnoloogiaalgatustel ja Euroopa teadusnõukogul palutakse selgelt väljendada oma vajadusi teadusuuringute infrastruktuuri järele.
Selgitus
Kõik sidusrühmad peaksid avaldama oma arvamust uute teadusuuringute infrastruktuuride loomise ja olemasolevate uuendamise kohta.
Muudatusettepanek
31
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” punkti 1.2.2 esimene lõik ja teise lõigu sissejuhatav osa
Uute teadusuuringute infrastruktuuride rajamise edendamine ESFRI poolt Euroopa teedekaardi arendamisel tehtud töö alusel .
Komisjon määrab kindlaks esmatähtsad projektid , millele võidakse raamprogrammi alusel anda EÜ toetust.
Uute teadusuuringute infrastruktuuride rajamise edendamine kooskõlas muutuva geomeetria põhimõttega, sealhulgas eelkõige ESFRI poolt uute teadusuuringute infrastruktuuride Euroopa teedekaardi arendamisel tehtud tööga .
Tööprogramm sisaldab valitud esmatähtsaid projekte , millele võidakse anda EÜ toetust.
Uued infrastruktuurid rajatakse kahes etapis:
Uued infrastruktuurid rajatakse kahes etapis raamprogrammis sätestatud kriteeriumide loetelu alusel :
Selgitus
Muutuva geomeetria põhimõtet tuleks arvesse võtta käesolevas programmis taotletavate uute teadustöö infrastruktuuride kasutusele võtmisel.
Samuti tehakse selgeks, et eriprogrammi meetmete valikukriteeriumid peaksid vastama seitsmendas raamprogrammis sätestatud kriteeriumidele.
Muudatusettepanek
32
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” punkti 1.2.2 teise lõigu teine taane
Teisel etapil rakendatakse käivitusplaan toetudes tehnilistele, õiguslikele, haldus-ja finantslepingutele ning kasutades üksteist täiendavaid siseriiklikke ja ühenduse vahendeid (nt struktuurifondid või Euroopa Investeerimispank).
Käivitusetapil võidakse anda rahalist toetust raamprogrammi raames sellistele eelisprojektidele, mis vajavad sellist toetust kriitiliselt.
Sellistel juhtudel otsustatakse toetuse andmine vastavalt vajaliku toetuse liigile ja suurusele (nt otsetoetus, Euroopa Investeerimispanga laenud riskijagamisrahastu kaudu (III lisa) artikli 171 kohaselt).
Teisel etapil rakendatakse käivitusplaan , kaasates asjaomaseid erafinantsasutusi, toetudes tehnilistele, õiguslikele, haldus-ja finantslepingutele ning kasutades üksteist täiendavaid siseriiklikke ja ühenduse vahendeid (nt struktuurifondid või Euroopa Investeerimispank).
Käivitusetapil võidakse anda rahalist toetust raamprogrammi raames sellistele eelisprojektidele, mis vajavad sellist toetust kriitiliselt.
Sellistel juhtudel otsustatakse toetuse andmine vastavalt vajaliku toetuse liigile ja suurusele (nt otsetoetus, Euroopa Investeerimispanga laenud , millele juurdepääsu võib lihtsustada riskijagamisrahastu kaudu (III lisa) artikli 171 kohaselt).
Selgitus
Teadusuuringute infrastruktuuride rakendamisel peab olema võimalik arvestada suurima toetusega.
Muudatusettepanek
33
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” punkt 1.2.2 a (uus)
1.2.2 a.
Avatud innovatsiooni keskused
Suurte tööstuslike uurimis-ja arendustegevuse koostööprojektide elluviimise võimaldamine ühes kohas, kusjuures konsortsiumipartnerid lähetavad oma töötajaid ajutistele töökohtadele ja/või võimaldavad avatud juurdepääsu teadusuuringute infrastruktuuridele ja teenustele süsteemide ühiskasutuse põhimõtte alusel.
Selgitus
Uus tähtis paradigma teadmistest tuleneva majanduskasvu tagamiseks on avatud innovatsioon.
See viitab ettevõtete suundumusele tugineda järjest enam ettevõttesisestele ja -välistele ideeallikatele, et luua väärtust innovatsioonist ning jagada riske.
Ettevõtted, mis rakendavad ettevõtteväliseid ideid oma äri edendamiseks, võimendades samas ettevõttesiseseid ideid väljaspool oma jooksvat tegevust, saavutavad tõenäoliselt edu.
Selleks peavad suured ettevõtted, VKEd, ülikoolid ja uurimisinstituudid tegema tihedat koostööd avatud innovatsiooni ökosüsteemides.
Muudatusettepanek
34
I lisa alljaotise „Teadusuuringute infrastruktuurid” pealkirja „Tegevus” punkt 1.2.2 b (uus)
1.2.2 b.
Uurimistulemuste ühiskasutus
Teadusmeetodite serveri loomine, mis aitaks oluliselt kaasa uurimismeetodite tõhususele, muutes teatud teadusuuringute tulemused võrreldavates tingimustes juurdepääsetavaks.
Selgitus
Üks Euroopa Parlamendi palvel läbi viidud STOA uuringu „Kuidas optimeerida teaduse ja teadusuuringute tõhusust, kõige tähtsam edu tegur kõrgtehnoloogia majandustes – teadusmeetodite server” (projekt EP/IV/A/2003/07/01) järeldusi on, et teadusuuringute tõhusust on nimetatud meetodite serveri abil võimalik märkimisväärselt parandada.
Teadlased saaksid kulude vähendamise huvides võtta meetodite serverilt teatud (vahe)tulemusi, näiteks laborikatsete valdkonnas, ning kasutada neid oma töös.
Muudatusettepanek
35
I lisa alljaotise „VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud” pealkirja „Lähenemisviis” teine lõik
VKEde toetamise erimeetmed nähakse ette eesmärgiga toetada neid ja nende assotsiatsioone, kui on vaja korraldada teadusuuringute allhanget ülikoolide ja uurimiskeskuste kaudu („teadusuuringute ja tehnoloogia arendusega tegelevad uurijad”) .
See tegevus viiakse ellu teadus-ja tehnoloogiavaldkonnas tervikuna.
Projektiettepanekute hindamisel võetakse eriti arvesse oodatavat majanduslikku mõju VKEdele.
Rahalised vahendid eraldatakse kahe skeemi kaudu: teadusuuringud VKEde ja VKEde assotsiatsioonide jaoks.
Esimesed on suunatud peamiselt madala kuni keskmise tehnoloogilise tasemega, vähese või ilma teadussuutlikkuseta VKEdele.
Osaleda võivad ka intensiivselt teadusuuringutega tegelevad VKEd, kellel on vaja teha teadusuuringute allhankeid, et täiendada oma teadussuutlikkust.
Teised on suunatud VKEde assotsiatsioonidele, mis on tavaliselt kõige paremas olukorras, et teada või kindlaks määrata nende liikmete levinud tehnilisi probleeme, tegutseda nende nimel ja edendada tulemuste tegelikku levitamist ja neid ära kasutada.
VKEde toetamise erimeetmed nähakse ette eesmärgiga toetada neid ja nende assotsiatsioone, kui on vaja korraldada teadusuuringute allhanget teadusuuringute ja tehnoloogia arendusega tegelevate uurijate, näiteks ülikoolide , uurimiskeskuste ja intensiivselt teadusuuringutega tegelevate VKEde kaudu.
See tegevus viiakse ellu üle teadus-ja tehnoloogiavaldkonna tervikuna.
Projektiettepanekute hindamisel võetakse eriti arvesse oodatavat majanduslikku mõju VKEdele.
Rahalised vahendid eraldatakse kahe skeemi kaudu: teadusuuringud VKEde ja VKEde assotsiatsioonide jaoks.
Esimesed on suunatud peamiselt madala kuni keskmise tehnoloogilise tasemega, vähese või ilma teadussuutlikkuseta VKEdele.
Osaleda võivad ka tehnoloogilist suutlikkust omavad ning traditsiooniliste valdkondade VKEd, kellel on vaja teha teadusuuringute allhankeid, et täiendada oma tehnoloogilist teadussuutlikkust.
Teised on suunatud VKEde assotsiatsioonidele, mis on tavaliselt kõige paremas olukorras, et teada või kindlaks määrata nende liikmete levinud tehnilisi probleeme, tegutseda nende nimel ja edendada tulemuste tegelikku levitamist ja neid ära kasutada.
Selgitus
Eesmärk on tugevdada VKEde rolli seoses „suutlikkusega”; selle saavutamiseks tuleb neile anda hõlpsam juurdepääs „teadusuuringute ja tehnoloogia arendusega tegelevatele uurijatele” (sealhulgas selle kategooria VKEdele) tagamaks, et nad rahuldavad oma tehnoloogilisi vajadusi, isegi kuigi oma iseärasuste tõttu on nad piiratud teadussuutlikkusega keskused, nagu võib juhtuda traditsiooniliste valdkondade VKEde puhul.
Lisaks sellele ei vaja intensiivselt teadusuuringutega tegelevad VKEd oma osaluse julgustamiseks erikavasid.
Vastupidi, tehnoloogilist suutlikkust omavad VKEd nõuavad eritoetust oma teadussuutlikkuse arendamiseks koostöös teadusasutustega, et töötada välja jätkusuutlikke tehnoloogilisi eeliseid.
Muudatusettepanek
36
I lisa alljaotise „VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud” pealkirja „Lähenemisviis” kolmas lõik
Peale nende erimeetmete julgustatakse ja lihtsustatakse VKEde osalemist raamprogrammi lõikes.
VKEde teadustöövajadusi ja potentsiaali võetakse asjakohaselt arvesse programmi „Koostöö “ teemavaldkondade sisu arendamisel, mida rakendatakse erimõõtmeliste ja-ulatusega projektide kaudu olenevalt valdkonnast ja teemast.
Peale nende erimeetmete julgustatakse ja lihtsustatakse VKEde osalemist raamprogrammi lõikes.
Eelkõige muudetakse VKEde puhul kasutatavaid haldusmenetlusi lihtsamaks ja selgemaks ning kahandatakse raamprogrammi raames kasu saavate VKEde kulutusi.
VKEde teadustöövajadusi ja potentsiaali võetakse asjakohaselt arvesse programmi „Koostöö ” teemavaldkondade sisu arendamisel, mida rakendatakse erimõõtmeliste ja-ulatusega projektide kaudu olenevalt valdkonnast ja teemast.
Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetakse meetmeid, et lihtsustada VKEde osalemist kas üksi või rühmitustena programmi „Koostöö” prioriteetsete küsimustega seotud projektides ja tehnoloogiaplatvormides.
VKEde osalusel toimuvate projektide rahastamisel tehakse jõupingutusi kõigi ühenduse asutuste – sealhulgas Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi – maksimaalse panuse tagamiseks.
Muudatusettepanek
37
I lisa alljaotise „VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud” pealkirja „Lähenemisviis” neljas lõik ja neljas a lõik (uus)
Ühenduse TTA raamprogrammi rakendamisel tagatakse täiendavus ja koostoime konkurentsivõimelisuse ja innovatsiooni raamprogrammi tegevusega VKEde ühenduse TTA raamprogrammis osalemise julgustamiseks ja lihtsustamiseks .
Raamprogrammi rakendamisel tagatakse täiendavus ja koostoime konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi meetmetega , et julgustada ja lihtsustada VKEde raamprogrammis osalemist .
Samuti taotletakse kooskõlastamist asjaomaste riiklike uurimisprogrammidega, mis täiendavad allpool viidatud teadusuuringud.
Seda silmas pidades võib kaaluda ka EUREKA raames VKEdele suunatud tehnoloogiaarendusprogrammide võimalikku ühist rakendamist, et julgustada turu nõudmistele vastavaid uuenduslikke projekte.
Järgitakse järgmisi eesmärke:
– julgustada VKEde osalemist raamprogrammis ja hõlbustada nende juurdepääsu sellele, ning
– tagada, et VKEd kasutavad täielikult ära raamprogrammi alusel kasutada olevaid rahastamisvõimalusi.
Võetakse kasutusele lihtsad ja lühikesed kiirmenetlusprojektid, mis ei hõlma keerulisi finantspõhimõtteid ega tarbetut aruandlust.
Võimaluse korral rakendatakse nii raamprogrammis kui ka konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammis ühiseid rakendus- ja lepingulisi põhimõtteid.
Muudatusettepanek
38
I lisa alljaotise „VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud” pealkirja „Lähenemisviis” neljas b lõik (uus)
Samuti võetakse kasutusele mehhanismid koostööks VKEdele mõeldud riiklike ning piirkondlike uurimis- ja arendustegevuse toetusprogrammidega, mille eesmärk on osutada nende nõuetele vastavat kohalikumat teenust ning tugevdada erinevate riiklike toetuskavade kriitilist massi ja Euroopa mõõdet.
Selgitus
VKEd peaksid kasutama ära riiklikke ja piirkondlikke programme ja infrastruktuure uurimis- ja arendustegevuse toetamiseks, et tegeleda kõnealuse programmi raames VKEdele kasuks tulevate teadusuuringutega.
Programmid ei muutu mitte ainult tõhusamaks, kohalikul tasandil olulisemaks ja VKEde erivajadustele paremini vastavaks, vaid aitavad kaasa ka riikliku poliitika ja toetuskavade kooskõlastamisele ja ühtlustamisele.
Muudatusettepanek
39
I lisa alljaotise „VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud” pealkirja „Tegevus” esimese lõigu esimene taane
See kava toetab väikseid uuenduslikke VKEde rühmi , et lahendada üldlevinud või täiendavaid tehnoloogilisi probleeme.
Suhteliselt lühiajalised projektid peavad keskenduma nende VKEde uuendusvajadustele, kes tellivad teadusuuringud allhankena TTA edendajatelt ning peavad ilmutama selget ärakasutamise potentsiaali asjaomaste VKEde jaoks.
See kava toetab väikeste uuenduslike VKEde ja käsitööettevõtete rühmade loomist , et lahendada ühiseid või täiendavaid tehnoloogilisi probleeme , ning toetab neid selles töös .
Suhteliselt lühiajalised projektid peavad keskenduma nende VKEde uuendusvajadustele, kes tellivad teadusuuringud allhankena TTA edendajatelt ning peavad ilmutama selget ärakasutamise potentsiaali asjaomaste VKEde jaoks.
Selgitus
VKEde toetamise meetmed peaksid hõlmama suuremaid jõupingutusi, julgustamaks VKEde koostööd sarnaste teadustöö- ja uuendushuvidega rühmade moodustamise kaudu.
Muudatusettepanek
40
I lisa alljaotise „VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud” pealkirja „Tegevus” esimese lõigu teine a taane (uus)
Teadusuuringud väikeste VKEde rühmade huvides
Et toetada väikseid uuenduslikke VKEde rühmi ühiste või täiendavate tehnoloogiliste probleemide lahendamisel raamprogrammi ja/või niisuguste valitsustevaheliste rahastamiskavade kaudu nagu komisjoni, EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) algatused JEREMIE ja JASPER.
Selgitus
JEREMIE ja JASPER on komisjoni, Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga algatused, mis on spetsiaalselt suunatud VKEde toetamisele kõigis liikmesriikides.
Liikmesriigid võivad programmiga liituda.
Toetuse eesmärk peaks olema juurdepääs rahastamisele, mida on VKEdel vaja teadustegevuse arendamiseks.
Pidades silmas komisjoni piirkondliku innovatsioonipoliitika alaseid strateegilisi juhiseid, on tähtis, et JEREMIE ja JASPER teineteist täiendaksid.
Mis puudutab EUREKAt, siis see on liikmesriikide ja komisjoni rahvusvaheline koostöö, millega toetatakse kõrgtehnoloogilisi VKEsid.
Muudatusettepanek
41
I lisa alljaotise „VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud” pealkirja „Tegevus” alapealkirja „Kavade ühised jooned” kolmas a taane (uus)
– et ergutada uurimis- ja arendustegevust uurimistegevusega tegelevates suure kasvupotentsiaaliga VKEdes jätkusuutlikel alustel, võib komisjon teha ka ettepaneku käivitada asutamislepingu artikli 169 kohane algatus koostöös EUREKAga (nt algatus Eurostars).
Selgitus
Seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Võimekus – teadusuuringud VKEde huvides” ettepanekus ei viidata komisjoni, liikmesriikide ja Eureka vahelisele koostööle parandamaks kiire kasvuga VKEde juurdepääsu teadusuuringutele.
Praegu mainitud VKEde erivahendid ei vasta nende uurimistegevusega tegelevate VKEde vajadustele.
Muudatusettepanek
42
I lisa alljaotise „Teadmiste piirkonnad” pealkirja „Lähenemisviis” kolmas lõik
„Teadmiste piirkondade” eesmärgiks on optimaalse poliitika ja strateegiate määratlemise ja rakendamise toetamine uurimis-ja arendustegevuse kesksete rühmituste arendamisel.
See parandab eelkõige piirkondlike teadusprogrammide tähtsust ja tõhusust vastastikkuse õppimise kaudu, edendab ja tugevdab rühmitustevahelist koostööd ning aitab kaasa säästva arengu tugevdamisele ja edendab uute uurimis-ja arendustegevuse kesksete rühmituste loomist.
Toetust antakse eelkõige nõudlusel põhinevatele ja probleemidele suunatud projektidele, mis käsitlevad spetsiifilisi tehnoloogiavaldkondi või sektoreid.
„Teadmiste piirkondade” eesmärgiks on optimaalse poliitika ja strateegiate määratlemise ja rakendamise toetamine uurimis-ja arendustegevuse kesksete rühmituste arendamisel.
See parandab eelkõige piirkondlike teadusprogrammide tähtsust ja tõhusust vastastikkuse õppimise kaudu, edendab ja tugevdab rühmitustevahelist koostööd ning aitab kaasa säästva arengu tugevdamisele ja edendab uute uurimis-ja arendustegevuse kesksete rühmituste loomist.
Toetust antakse eelkõige nõudlusel põhinevatele ja probleemidele suunatud projektidele, mis käsitlevad spetsiifilisi tehnoloogiavaldkondi või sektoreid , eriti kui need juba näitavad üles piirkondlike ametiasutuste, arenguasutuste, ülikoolide, uurimiskeskuste ja tööstusettevõtete vahelist integratsiooni .
Selgitus
Tõelise tulemusliku partnerluse kujundamine piirkondlike asutuste, ametiasutuste, ülikoolide ja tööstusettevõtete vahel on väga raske ja aeganõudev.
On mitmeid näiteid, mille puhul see on mitmeaastase raske tööga saavutatud.
Osa rahast tuleks kõnealuses valdkonnas eelisjärjekorras eraldada nendele rakendustele, kus selline tulemuslik partnerlus on juba ilmnenud, tagamaks, et vahendid suunatakse majanduslike eesmärkide saavutamisele.
Muudatusettepanek
43
I lisa alljaotise „Teadmiste piirkonnad” pealkirja „Lähenemisviis” neljas a lõik (uus)
Tähelepanu tuleb pöörata eriti koostööle erinevate liikmesriikide külgnevate piirkondade vahel.
Nagu INTERREG III programmide puhul ELis, ning struktuurifondide territoriaalse eesmärgi alusel, peab ka „Teadmiste piirkondade” programm sisaldama lahendusi piiriülestele takistustele ja mehhanisme piiriülese piirkondliku koostöö julgustamiseks teadusuuringute valdkonnas, olenemata sellest, kas meetmed kuuluvad ühtlus- või piirkondliku konkurentsivõime eesmärgi alla.
Selgitus
Piiriülesel regionaalpoliitikal on regionaalpoliitika raames selged erijooned ning sellel on eriline tähendus ELi integratsiooni seisukohalt, püüdes ületada liikmesriikide piire.
Liiga sageli ei ole liikmesriikide piire ületav innovatsioonialane koostöö edukas halduslike ja ruumiliste takistuste tõttu.
Muudatusettepanek
44
I lisa alljaotise „Teadmiste piirkonnad” pealkirja „Tegevus” esimese lõigu teine taane
Vähemarenenud teadustööga piirkondade „juhendamine” kõrgema tasemega piirkondade poolt uurimis-ja arendustegevuse kesksete rühmituse ülesehitamisel.
Riikidevaheline piirkondlik konsortsium koondab ja ühendab teadustöös osalejaid akadeemiates, tööstusettevõtetes ja valitsuses, et pakkuda „suunavaid” lahendusi tehnoloogiliselt vähemarenenud piirkondadele.
Vähemarenenud teadustööga piirkondade „juhendamine” kõrgema tasemega piirkondade poolt uurimis-ja arendustegevuse kesksete rühmituse ülesehitamisel või olemasolevate rühmituste paremal integreerimisel globaalse turuga .
Riikidevaheline piirkondlik konsortsium koondab ja ühendab teadustöös osalejaid akadeemiates, tööstusettevõtetes ja valitsuses, et pakkuda „suunavaid” lahendusi tehnoloogiliselt vähemarenenud piirkondadele.
Juhendamissätted peavad hõlmama meetmeid tihedama koostöö saavutamiseks uute liikmesriikide teaduskogukondadega.
Selgitus
Olemasolevaid rühmitusi tuleks edasi arendada, moodustades partnerlusi sarnaseid teadusuuringuid teostavate organisatsioonidega piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil.
Muudatusettepanek
45
I lisa alljaotise „Teadmiste piirkonnad” pealkirja „Tegevus” esimese lõigu kolmas taane
· Algatused teadustöös osalejate ja ametiasutuste paremaks integreerimiseks piirkondlikesse majandussüsteemidesse nende suhtlemise kaudu rühmituse tasandil.
Need hõlmavad riikidevahelist tegevust seoste parandamiseks teadusuuringute sidusrühmade ja kohalike äriringkondade vahel ning ka vastavat rühmituste vahelist tegevust.
· Algatused teadustöös osalejate ja ametiasutuste paremaks integreerimiseks piirkondlikesse majandussüsteemidesse nende suhtlemise kaudu rühmituse tasandil.
Need hõlmavad riikidevahelist tegevust seoste parandamiseks teadusuuringute sidusrühmade ja kohalike äriringkondade vahel ning ka vastavat rühmituste vahelist tegevust.
Selline tegevus võiks aidata välja selgitada TTA vastastikust täiendavust, et näidata integratsiooni eeliseid.
Selgitus
Eesmärk on selgitada välja koostoimed, et rõhutada vastastikuse täiendavuse eeliseid.
Muudatusettepanek
46
I lisa alljaotise „Teadmiste piirkonnad” pealkirja „Tegevus” teine lõik
Samuti toetatakse tegevust, millega edendatakse vastastikust teabevahetust ning suhtlemist samalaadsete projektide vahel (analüüsi ja sünteesi õpikojad, ümarlauad, väljaanded), millesse kaasatakse vajadusel teisi asjaomaseid ühenduse programme .
Samuti toetatakse tegevust, millega edendatakse süstemaatilist vastastikust teabevahetust ning suhtlemist samalaadsete projektide vahel (analüüsi ja sünteesi õpikojad, ümarlauad, väljaanded), millesse kaasatakse vajadusel teiste asjaomaste ühenduse programmide meetmeid ning milles osalevad kolmandad riigid, kui see on projekti eesmärkide huvides vajalik .
Selgitus
Kolmandad riigid võivad anda olulise panuse juhendamise ja parimate tavade vahetamise protsessi.
Muudatusettepanek
47
I lisa alljaotise „Teadusuuringute potentsiaal” pealkirja „Tegevus” esimese lõigu esimene taane
• oskusteabe ja kogemuste vahetus teadlaste riikidevaheliste kahepoolsete lähetuste teel abikõlblike piirkondade valitud organisatsioonide ja ühe või enama partnerorganisatsiooni vahel mõnes teises EL riigis, kusjuures on olemas mehhanismid abikõlblike piirkondade valitud keskustest pärit lähetatud personali kohustuslikuks tagasipöördumiseks
• oskusteabe ja kogemuste vahetus teadlaste ja juhtivtöötajate riikidevaheliste kahepoolsete lähetuste teel abikõlblike piirkondade valitud organisatsioonide ja ühe või enama partnerorganisatsiooni vahel liikmesriigis, assotsieerunud riigis, naaberriigis või kolmandas riigis, kusjuures on olemas mehhanismid abikõlblike piirkondade valitud keskustest lähetatud personali kohustuslikuks tagasipöördumiseks
Selgitus
Oluline on kaasata teadus- ja uuendustegevuse juhid personalivahetuse mehhanismi.
Muudatusettepanek
48
I lisa alljaotise „Teadusuuringute potentsiaal” pealkirja „Tegevus” esimese lõigu neljas taane
· töörühmade ja konverentside korraldamine, et hõlbustada teadmiste edasiandmist siseriiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, kuhu on kaasatud nii valitud keskuste oma teaduspersonal kui ka teistest riikidest valitud keskuste rahvusvahelise koolitusvõime ja maine arendamise raames küllakutsutud teadlased, kava raames valitud keskuste teaduspersonali osalemine rahvusvahelistel konverentsidel või lühiajalistel koolitusüritustel teadmiste jagamiseks, võrgustiku loomiseks ning teadlaste kokkuviimiseks rahvusvahelisema keskkonnaga
· töörühmade ja konverentside korraldamine, et hõlbustada teadmiste edasiandmist siseriiklikul , piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, kuhu on kaasatud nii valitud keskuste oma teaduspersonal kui ka teistest riikidest valitud keskuste rahvusvahelise koolitusvõime ja maine arendamise raames küllakutsutud teadlased, kava raames valitud keskuste teaduspersonali osalemine rahvusvahelistel konverentsidel või lühiajalistel koolitusüritustel teadmiste jagamiseks, võrgustiku loomiseks ning teadlaste kokkuviimiseks rahvusvahelisema keskkonnaga
Muudatusettepanek
49
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Eesmärk” esimene a lõik (uus)
Teaduslikult põhjendatud teadmised ja sotsiaalne areng mõjutavad teineteist, seda eelkõige keskkonnapoliitika valdkonnas.
Lisaks kasutatakse avalikes aruteludes esitatud irratsionaalsete ja pseudoteaduslike argumentide ümberlükkamiseks kvantitatiivsemaid elemente.
Selgitus
Teaduslikke teadmisi ja sotsiaalset arengut tuleks arendada paralleelselt.
Muudatusettepanek
50
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” teine lõik
Euroopa ühiskondade areng sõltub suuresti nende võimest teadmisi luua, ära kasutada ja levitada ning neid siis pidevalt uuendada.
Teadusuuringud mängivad selles põhirolli ja nad peaksid ka edaspidi olema üheks edasiviivaks jõuks kasvu, heaolu ja säästva arengu edendamisel.
Euroopa ühiskondade areng sõltub suuresti nende võimest teadmisi luua, ära kasutada ja levitada ning neid siis pidevalt uuendada.
Uued teadmised arenevad ühiskonnas tervikuna, kuid nende loomises mängib võtmerolli teadusest, haridusest, ja uuendustegevusest koosnev „teadmiste kolmnurk.
Teadusuuringud mängivad selles põhirolli ja nad peaksid ka edaspidi olema üheks edasiviivaks jõuks kasvu, heaolu ja säästva arengu edendamisel.
Selgitus
Tuleb rõhutada, et teadmiste loomise protsess toimub kogu ühiskonnas ning ehkki teadusuuringud ja teadusasutused on selle protsessi kõige olulisem element, mängivad võtmerolli ka teadusuuringute, hariduse ja uuendustegevuse vahelised ühendused ja seosed.
Muudatusettepanek
51
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” kolmas lõik
Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb tingimata luua edukat ja rakendatavat teadustööd soodustav sotsiaalne ja kultuuriline keskkond.
See tähendab, et hoolt kantakse õigustatud ühiskondlike kaalutluste ja vajaduste eest, millega kaasneb kõrgendatud demokraatlik arutelu asjassepühendunuma ja teadlikuma avalikkusega ning paremad tingimused ühisvalikuteks seoses teadusküsimustega.
See peaks ka looma soodsa kliima teaduskutsumusele, uutele pealetulevatele teadusinvesteeringutele ja sellele järgnevale teadmiste levitamisele, millel rajanebki Lissaboni strateegia.
Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb tingimata luua edukat ja rakendatavat teadustööd soodustav sotsiaalne ja kultuuriline keskkond.
See tähendab, et hoolt kantakse õigustatud ühiskondlike kaalutluste ja vajaduste eest, millega kaasneb kõrgendatud demokraatlik arutelu asjassepühendunuma ja teadlikuma avalikkusega ning paremad tingimused ühisvalikuteks seoses teadusküsimustega.
Kodanikuühiskonna organisatsioonidele antakse võimalus rahuldada uuringuvajadusi allhangete kaudu.
See peaks ka looma soodsa kliima teaduskutsumusele, uutele pealetulevatele teadusinvesteeringutele ja sellele järgnevale teadmiste levitamisele, millel rajanebki Lissaboni strateegia.
Sellise tegevusega püütakse saavutada ka naiste täielikku integreerimist teadusmaailma.
Teemaga "Teadus ja ühiskond" seonduvad küsimused (nagu seosed tehnoloogia, tööhõive ja töökoha või peamiste poliitiliste otsustuste vahel energeetika, keskkonna või tervishoiu valdkonnas) peavad üha enam omandama Euroopa mõõtme.
Selgitus
Kodanikuühiskonna organisatsioonidele, nagu Euroopa Komisjon neid määratleb (vt Euroopa Komisjoni andmebaasi CONNEX), tuleks anda võimalus viia oma teadusvajadusi hõlmavaid uuringuprojekte läbi allhanke kaudu.
Muudatusettepanek
52
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” seitsmenda lõigu neljas taane
– täita lünk nende vahel, kellel on teaduslik haridus ja kellel ei ole, edendada soodumust teaduskultuuriks kõigi kodanike vahetus naabruses (pöördudes selleks linnade, piirkondade, fondide, teaduskeskuste jne poole)
– täita lünk nende vahel, kellel on teaduslik haridus ja kellel ei ole, edendada soodumust teaduskultuuriks kõigi kodanike vahetus naabruses (pöördudes selleks linnade, piirkondade, fondide, teaduskeskuste , muuseumide, kodanikuühiskonna organisatsioonide jne poole)
Selgitus
Muuseume ja antud kodanikuühiskonna organisatsioone tuleks eespool mainitud põhjusel pidada võrdseks teaduskeskustega.
Muudatusettepanek
53
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” seitsmenda lõigu neljas a taane (uus)
– julgustada teadusringkonnas debatti ja arutelu teadusuuringute sotsiaalsete aspektide üle
Selgitus
Üks peamisi takistusi teadusringkonna ja ülejäänud ühiskonna vastastikusel mõistmisel on arutelu puudumine teadusringkonnas teadusuuringute sotsiaalsete aspektide üle, nagu näiteks uue tehnoloogia eetilised aspektid või tagajärjed.
Muudatusettepanek
54
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” seitsmenda lõigu neljas b taane (uus)
– uurida vahendeid Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi paremaks valitsemiseks
Selgitus
Ka valitsemine on uurimis- ja arendustegevuses oluline.
Muudatusettepanek
55
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” seitsmenda lõigu kuues taane
– vahendada ettekujutust teadusest ja teadlastest, mis omab tähendust kõigi jaoks, eriti noortele
– kujutada teadust ja teadlasi usaldusväärsetena ja vahendada ettekujutust teadusest ja teadlastest, mis omab tähendust kõigi jaoks, eriti noortele
Selgitus
Skeptiline avalik arvamus, mille kohaselt paljud teadlased on äraostetavuse või karjerismi suhtes liiga vastuvõtlikud, seab teadusuuringute, eriti eesliiniuuringute, tulemuste usaldusväärsuse kahtluse alla.
ELil on võimalus võtta meetmeid, et võidelda hirmujuttude levitamisega ja taastada üldsuse usaldus Euroopa teaduse vastu.
Muudatusettepanek
56
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” seitsmenda lõigu seitsmes taane
– aidata naistel jätkata teadlaskarjääri ja paremini kasutada oma teadusalaseid andeid kõigi hüvanguks
– edendada naiste teadlaskarjääri ja oma teadusalaste annete kasutamist kõigi hüvanguks
Selgitus
Kõnealuses kontekstis oleks parem rääkida „aitamise” asemel „edendamisest”.
Muudatusettepanek
57
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” seitsmenda lõigu kaheksas taane
– uuendada teadusalast suhtlemist, eelistades suurema mõju saavutamiseks tänapäevaseid vahendeid, aidates teadlastel töötada tihedalt koos ajakirjandusprofessionaalidega.
– uuendada teadusalast suhtlemist, eelistades suurema mõju saavutamiseks tänapäevaseid vahendeid, aidates teadlastel töötada tihedalt koos ajakirjandusprofessionaalidega , eelkõige uue info-ja sidetehnoloogia valdkonnas .
Muudatusettepanek
58
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” seitsmenda lõigu kaheksas a taane (uus)
– teha koostööd ravimite väljatöötamise mittetulunduslike algatustega.
Selgitus
Mittetulunduslikud teadusuuringud peaksid olema riiklike vahendite puhul prioriteediks.
Muudatusettepanek
59
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” alapealkirja „Esimene tegevussuunis:” esimese taande esimene alltaane
– Teadusalase nõustamise ja asjatundjate arvamuse mõju kasutamise parandamine ja järelevalve poliitiliste otsuste tegemisel Euroopas ning praktiliste vahendite ja skeemide arendamine (nt elektroonilised võrgud)
– abi osutamine spetsialistide ning liikmesriikides ja nende piirkondades abi- ja uurimisprogramme haldavate ametnike jätku- ja täiendõppes, liikudes ühtsete meetodite ja parimate tavade mõistmise suunas
Muudatusettepanek
60
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” alapealkirja „Esimene tegevussuunis:” esimese taande teine alltaane
– usalduse ja isereguleerimise edendamine teadlaskonnas
– demokraatliku kontrolli, usalduse ja isereguleerimise edendamine teadlaskonnas , määratledes uuesti teaduslike tagatiste põhikriteeriumid ning levitades neid
Selgitus
Üks laiema avaliku arvamuse teaduskäsituse probleeme on avaliku arvamuse suurenev skeptilisus teadlaste erapooletuse ja objektiivsuse suhtes paljudes laialt avaldatud dokumentides (nt meditsiinilised uuringud ja biotehnoloogia), kus panused on kõrged.
EL saab kehtestada rahastamisallikate ja teadusuuringute kulgu mõjutava surve suhtes suurema läbipaistvuse nõuded ning luua seega soodsama kliima teaduse arenguks.
Muudatusettepanek
61
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” alapealkirja „Esimene tegevussuunis:” teise taande teine a alltaane (uus)
– suurem rõhk arutelule teadusringkonnas teadusuuringute sotsiaalsete aspektide üle
Selgitus
Üks peamisi takistusi teadusringkonna ja ülejäänud ühiskonna vastastikusel mõistmisel on arutelu puudumine teadusringkonnas teadusuuringute sotsiaalsete aspektide üle, nagu näiteks uue tehnoloogia eetilised aspektid või tagajärjed.
Seda on võimalik leevendada lähenemisega, mis on suunatud teadusringkonna enda arusaamale teadusuuringute sotsiaalsetest aspektidest.
Muudatusettepanek
62
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” alapealkirja „Esimene tegevussuunis:” kolmas taane
Teaduse ja ühiskonna vahelise suhte käsitlemiseks tuleb ajaloos , sotsioloogias ja filosoofias kogutud teadusalaseid teadmisi Euroopa tasemel laiendada, tugevdada ja levitada.
Selleks peaksid nende teadusharude teadlased moodustama võrgustikke, et struktureerida teadusuuringuid ja arutelusid, mis võimaldavad välja selgitada teaduse tegeliku osaluse Euroopa ühiskonna ja identiteedi ehitamisel, rõhutades eelkõige:
Teaduse ja ühiskonna vahelise suhte käsitlemiseks mõistliku poliitika kaudu tuleb ajaloo käigus , meie teaduslikus ja tehnoloogilises pärandis ning sotsioloogias ja filosoofias kogutud teadusalaseid teadmisi Euroopa tasemel laiendada, tugevdada ja levitada.
Selleks peaksid nende teadusharude teadlased moodustama võrgustikke, et struktureerida teadusuuringuid ja arutelusid, mis võimaldavad välja selgitada teaduse tegeliku osaluse Euroopa ühiskonna ja identiteedi ehitamisel ja aidata kaasa asjaomasele arutelule , rõhutades eelkõige:
– teaduse, demokraatia ja seaduse suhteid
– teaduse, demokraatia ja seaduse suhteid
– teaduse ja tehnoloogia eetikaga seotud uuringuid
– teaduse ja tehnoloogia eetikaga seotud uuringuid
– teaduse ja kultuuri vastasmõju
– teaduse ja kultuuri vastasmõju
– teadlaste rolli ja mainet
– teaduse alal tegutsevate meeste ja naiste rolli ja mainet
– riski hindamis- ja juhtimismenetlusi otsuste tegemise vahenditena, et piirata ühiskonna irratsionaalseid reaktsioone
– võimalusi muuta teadus ühiskonnale arusaadavamaks ja soodustada avalikku arutelu.
Selgitus
Teaduslik ja tehnoloogiline pärand läheb kaugemale kui ajalugu – kanal, mille kaudu seda edasi antakse.
Pealegi ei tohiks teadmised jääda ainult teaduseliidi valdusse, kes seda mõistavad ja kasutavad; tuleb leida viise teaduse lähendamiseks ühiskonnale, muutes selle hõlpsamini mõistetavaks teadmistevaldkonnaks.
Riski hindamine on menetlus, mis võimaldab eri võimaluste kvantitatiivset võrdlemist.
Tuleks teha jõupingutusi kodanike teavitamiseks ja nii irratsionaalse mõju piiramiseks otsuste tegemise juures.
Muudatusettepanek
63
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” alapealkirja „Teine tegevussuunis:” teise taande sissejuhatav osa
Tegevusega püütakse meelitada rohkem inimesi teaduskarjääri juurde, edendada seoseid põlvkondade vahel ja tõsta teadusliku kirjaoskuse taset üldiselt.
Euroopa teabevahetus ja koostöö keskenduvad noorele publikule kohandatud teadusalastele õppemeetoditele, teadusainete õpetajate toetamisele (kontseptsioonid, materjalid), seoste loomisele koolide ja tööelu vahel.
Lisaks võib toetada Euroopa laiaulatuslikke üritusi, mis toovad kokku väljapaistvaid teadlasi „eeskujudena” ja ambitsioonikaid noori teadlasi.
Sotsiaalset konteksti ja kultuurilisi väärtusi silmas pidades käsitletakse ka taustauuringuid.
Esiplaanil on kolm aspekti:
Tegevusega püütakse meelitada rohkem inimesi teaduskarjääri juurde, edendada seoseid põlvkondade vahel , tõsta teadusliku kirjaoskuse taset üldiselt ning eelkõige analüüsida tegureid, mis tõukavad noori loobuma karjäärist teaduse ja tehnoloogia valdkonnas .
Euroopa teabevahetus ja koostöö keskenduvad noorele publikule kohandatud teadusalastele õppemeetoditele, teadusainete õpetajate toetamisele (kontseptsioonid, materjalid), seoste loomisele koolide ja tööelu vahel.
Lisaks võib toetada Euroopa laiaulatuslikke üritusi, mis toovad kokku väljapaistvaid teadlasi „eeskujudena” ja ambitsioonikaid noori teadlasi.
Sotsiaalset konteksti ja kultuurilisi väärtusi silmas pidades käsitletakse ka taustauuringuid.
Esiplaanil on kolm aspekti:
Selgitus
Viimastel aastatel langeb noorte eurooplaste arv, kes otsustavad alustada teadusega seonduvaid õpinguid ning seda ajal, kui Euroopal on vaja suurendada võimekust teaduse ja tehnoloogia valdkonnas.
Olukorda raskendab asjaolu, et Euroopa ülikoolidel ei ole piisavalt teaduslikke töötajaid, et asendada pensionile minevaid õppejõude, ning väheneb teaduse ja tehnoloogia eriala kõrgkoolilõpetajate arv, kes asuvad tööle teadlastena.
Selleks, et innustada suuremat hulka noori alustama karjääri teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, tuleb mõista tegureid, mis neid praegu sellest loobuma tõukavad.
Muudatusettepanek
64
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” alapealkirja „Teine tegevussuunis:” teise taande kolmas a alltaane (uus)
– teadusainete õpetamise tugevdamine ELis siseriiklike õppekavade igal tasemel.
Selgitus
Eurobaromeetri küsitluste kohaselt suhtuvad Euroopa noored teadusesse ja tehnoloogiasse üldiselt positiivselt, mis on täielikus vastavuses eelmiste põlvkondade samalaadsete näitajatega.
Langeva huvi põhjuseks teadusõpingute vastu paistab olevat viis, kuidas teadusaineid koolis õpetatakse, aine keerukus ning ilmselt ahvatlevate karjäärivõimaluste puudumine.
Seetõttu on vaja tugevdada teadusainete õpetamist Euroopa Liidus siseriiklike õppekavade igal tasemel.
Muudatusettepanek
65
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” alapealkirja „Kolmas tegevussuunis:” viies taane
– riikidevaheliste teadusuuringute tippsaavutuste ja teadusalase teabevahetuse edendamine populaarsete auhindade jagamise teel
– riikidevaheliste teadusuuringute tippsaavutuste ja teadusalase teabevahetuse edendamine populaarsete auhindade jagamise ning teaduskultuuri nädala sisseviimise teel
Selgitus
On oluline viia sisse teaduskultuuri nädal kõigis liikmesriikides, et edendada suuremat teadlikkust teadusainete kohta ning seada sisse suhtlusliinid koolide, ülikoolide, teadusasutuste (avalike ja era-) ning ettevõtete vahel.
Muudatusettepanek
66
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” alapealkirja „Kolmas tegevussuunis:” kuues a ja kuues b taane (uus)
– teadusuuringute tulemuste ja teadusuuringutega seotud probleemide parem edastamine teadusringkonna poolt nii poliitilistele otsustajatele kui ka avalikkusele eesmärgiga anda teadlik panus teaduspoliitika alasesse arutelusse
– ühiskonnaga tervikuna suhtlevate teadlaste julgustamine avatusele seoses nende teadusuuringute aluseks olevate eelduste ja väärtuste, ebamäärasuste ja võimalike majandushuvidega.
Selgitus
1: Koos teadmistepõhise ühiskonna kasvuga ja teadusuuringute suureneva rolliga sotsiaalses arengus on teadlastel üha enam vaja täiustada oma oskusi teadustöö tulemuste edastamisel välismaailmale.
See on eeltingimuseks, kui Euroopa tahab olla suuteline oma potentsiaali teadmistepõhises majanduses ära kasutama.
2: Eelkõige meditsiiniteadustes on viimastel aastatel seatud sisse huvide deklareerimise süsteeme ning seda on üha enam vaja laiendada ka muudesse valdkondadesse; see viitab samuti vajadusele kehtestada ja arendada põhimõtteid.
Muudatusettepanek
67
I lisa alljaotise „Teadus ühiskonnas” pealkirja „Lähenemisviis” alapealkiri „Kolmas tegevussuunis a:” (uus)
Kolmas tegevussuunis a: Mitmekeelsus
Raamprogrammi raames võetavate meetmetega püütakse toetada uurimis- ja arendustegevust, mis puudutab infoühiskonna tehnoloogiaid keeleteaduse valdkonnas ning edendada teadust ja tehnoloogiat mitmekeelsuse valdkonnas.
Muudatusettepanek
68
I lisa alljaotise „Rahvusvaheline koostöö” pealkirja „Eesmärk” teine a lõik (uus)
Valmistatakse ette rahvusvahelise koostöö üldstrateegia, mis hõlmab kõiki raamprogrammi erinevate eriprogrammide raames võetavaid rahvusvahelisi meetmeid.
Selgitus
Rahvusvaheline koostöö pakub huvi ka eesliiniuuringutele.
Muudatusettepanek
69
I lisa alljaotise „Rahvusvaheline koostöö” pealkirja „Lähenemisviis” esimese lõigu sissejuhatav osa
Teatavate kolmandate riikidega (rahvusvahelise koostöö partnerriigid) vastastikust huvi pakkuvate prioriteetsete uurimisalade määramiseks edendatakse koostöö eriprogrammi raames rahvusvahelist koostööd, käimasolevaid poliitilisi arutelusid ja partnerlusvõrgustikke erinevate piirkondadega kolmandates riikides, et toetada kõnealuste meetmete rakendamist.
Riikliku rahvusvahelise koostööalast ühtsust suurendatakse, toetades riiklike programmide (liikmesriigid, kandidaat-ja assotsieerunud riigid) kooskõlastust rahvusvaheliste programmide puhul riikliku TTA poliitika ja tegevuse mitmepoolse kooskõlastamise teel.
Koostöö kolmandate riikidega on raamprogrammi raames suunatud eelkõige järgmistele riikide rühmadele:
Teatavate kolmandate riikidega (rahvusvahelise koostöö partnerriigid) vastastikust huvi pakkuvate prioriteetsete uurimisalade määramiseks edendatakse koostöö eriprogrammi raames rahvusvahelist koostööd, käimasolevaid poliitilisi arutelusid ja partnerlusvõrgustikke erinevate piirkondadega kolmandates riikides, et toetada kõnealuste meetmete rakendamist , ning jäetakse ruumi kooskõlastamiseks liikmesriikide rahvusvaheliste meetmetega, et saavutada koostoime .
Riikliku rahvusvahelise teaduskoostöö alast ühtsust suurendatakse, toetades riiklike programmide (liikmesriigid, kandidaat-ja assotsieerunud riigid) kooskõlastust riikliku TTA poliitika ja tegevuse mitmepoolse kooskõlastamise teel.
Koostöö kolmandate riikidega on raamprogrammi raames suunatud eelkõige järgmistele riikide rühmadele:
Muudatusettepanek
70
I lisa alljaotise „Rahvusvaheline koostöö” pealkirja „Lähenemisviis” teine lõik
Teemapõhiseid rahvusvahelisi teadusalaseid koostöömeetmeid võetakse eriprogrammi „Koostöö “ raames.
Rahvusvahelisi inimpotentsiaali alaseid meetmeid võetakse programmi „Inimesed “ raames.
Rahvusvahelise koostöö horisontaalset toetustegevust kirjeldatakse käesolevas programmis.
Tagatakse erinevate rahvusvahelise koostöö meetmete üldine kooskõlastamine erinevate programmide raames.
Teemapõhiseid rahvusvahelisi koostöömeetmeid võetakse eriprogrammi „Koostöö ” raames.
Rahvusvahelisi inimpotentsiaali alaseid meetmeid võetakse eriprogrammi „Inimesed ” raames.
Rahvusvahelise koostöö alast tegevust ja koostöö erimeetmeid, sealhulgas teadusalase rahvusvahelise koostöö Euroopa strateegia rakendamise toetusmeetmeid kirjeldatakse käesolevas programmis.
Tagatakse erinevate rahvusvahelise koostöö meetmete üldine kooskõlastamine erinevate programmide raames.
Selgitus
Eesliiniuuringud peavad olema avatud rahvusvahelisele koostööle ja nagu mainitud muudatusettepanekus 1, peaks vastastikku huvi pakkuv tegevus, mida ei saa lugeda „horisontaalseks” ning mida ei rahastata teiste eriprogrammide kaudu, leidma aset selle rubriigi all.
Lisaks sellele oleks kasutu määratleda üldstrateegia, tagamata rahalisi vahendeid selle rakendamiseks.
Nimetatud vahendid peavad asuma rubriigis „Rahvusvaheline koostöö” ja neid tuleks kasutada selleks, et vältida killustumist temaatiliste prioriteetide ja eriprogrammide vahel ning arendada koostoimet teiste poliitikavaldkondadega nagu näiteks arenguabipoliitika.
Programmi kõnealune osa ei tohi piirduda horisontaalse toetustegevusega, vaid peab ette nägema ka nende projektide rahastamise, mis ei pruugi olla seotud „Koostöö” eriprogrammi prioriteetsete teemadega.
Muudatusettepanek
71
III lisa esimene lõik
Vastavalt II lisale annab komisjon Euroopa Investeerimispangale toetust (kooskõlastus-ja toetusmeede).
Kõnealune toetus aitab kaasa ühenduse eesmärgile edendades erasektori investeeringuid teadusuuringutesse, võimaldades pangal riske paremini juhtida ning võimaldades i) Euroopa Investeerimispanga laenude suuremat mahtu teatud riskitasemel ja ii) Euroopa riskantsemate teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tegevuste rahastamist, mis ei oleks võimalik ilma ühenduse sellise toetuseta.
Vastavalt II lisale annab ühendus Euroopa Investeerimispangale , kes on partner riskijagamisel, toetust (kooskõlastus-ja toetusmeede).
Kõnealune toetus aitab kaasa ühenduse eesmärgile edendada erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja tehnoloogiaarendusse ning tutvustamistegevusse , võimaldades Euroopa Investeerimispangal riske paremini juhtida ning võimaldades i) Euroopa Investeerimispanga laenude suuremat mahtu ning tagatisi teatud riskitasemel ja ii) Euroopa riskantsemate teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tegevuste rahastamist, mis ei oleks võimalik ilma ühenduse sellise toetuseta.
Selgitus
Muudatusettepanek on vajalik EIP rolli selgitamiseks.
Muudatusettepanek
72
III lisa teine lõik
Euroopa Investeerimispank annab laenu vahenditest, mis on saadud rahvusvahelistelt finantsturgudelt vastavalt standardeeskirjadele, määrustele ja korrale.
Kõnealust toetust kasutatakse koos omavahenditega, nagu reserv ja kapitali assigneeringud, et katta osaliselt panga riske seoses laenudega Euroopa laiaulatuslikele teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmetele.
Euroopa Investeerimispank annab laenu vahenditest, mis on saadud rahvusvahelistelt finantsturgudelt vastavalt standardeeskirjadele, määrustele ja korrale.
Kõnealust toetust kasutatakse koos omavahenditega, nagu reserv ja kapitali assigneeringud, et katta osaliselt panga riske seoses laenudega Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmetele.
Selgitus
Ei ole põhjust juurdepääsu Euroopa Investeerimispangale mingil viisil piirata; laenud ei tohiks piirduda „laiaulatuslike” meetmetega.
Muudatusettepanek
73
III lisa viienda lõigu teine taane
· Laiaulatuslike TTA meetmete abikõlblikkus.
Ühised tehnoloogiaalgatused ja suured koostööprojektid , mida rahastatakse ühenduse poolt toetust saavate eriprogrammi teemade ja tegevuse alusel, on automaatselt abikõlblikud .
Arvesse võetakse samuti muid infrastruktuure.
Vastavalt asutamislepingu artikli 167 kohaselt vastuvõetud korraldusele sätestatakse toetuslepingus ka menetlussätted ja kindlustatakse ühendusele võimalus panna teatud tingimustel veto Euroopa Investeerimispanga pakutud laenu kasutamisele .
· Euroopa TTA meetmete abikõlblikkus.
Põhimõtteliselt on teadusuuringute infrastruktuuride arendamine , mida rahastatakse ühenduse poolt käesoleva eriprogrammi alusel, automaatselt abikõlblik .
Muid teadusuuringute infrastruktuure võiks samuti arvesse võtta .
Olenemata suurusest, võivad taotlejad (sealhulgas VKEd) saada sellest vahendist kasu oma tegevuse rahastamiseks.
Vastavalt asutamislepingu artikli 167 kohaselt vastuvõetud korraldusele sätestatakse toetuslepingus ka menetlussätted ja kindlustatakse ühendusele võimalus panna teatud tingimustel veto toetuse kasutamisele Euroopa Investeerimispanga pakutud laenu tagamiseks .
Selgitus
EIP laenude saamise puhul suuruse piirangute kehtestamine asetaks VKEd selgelt ebasoodsasse olukorda ning oleks vastuolus eriprogrammi mõttega.
SELETUSKIRI
Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus on Euroopa konkurentsivõime jaoks keskse tähtsusega.
Kui me ei taha kaotada tootmisvõimet ELis, tuleb edendada ja tugevdada eelkõige tööstusalast teadustegevust.
Teisest küljest ei ole võimalik säilitada Euroopa projekteerimisvõimet, kui tootmisvõime ei ole igas sektoris vähemalt heal tasemel.
Seitsmes raamprogramm pakub väga hea võimaluse kavandada laiahaardelisi jõupingutusi kogu Euroopa Liidus konkurentsivõime taastamiseks, pühendudes täielikult Lissaboni kava rakendamisele.
Tuleks rõhutada, et seitsmes raamprogramm väljendab tegelikult vajadust tegeleda TTAga ühenduse tasandil ning seda tuleks järgida kui Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse arengu poliitika põhiosa.
Kontinendil või sellega võrreldavas ühest liikmesriigist oluliselt laiemas mastaabis tegutsejate vahel on konkurents.
Seega tuleb tipptaseme poole püüelda Euroopa mastaabis.
Raamprogrammi käesoleva osa raames toimuva tegevuse eesmärk on toetada teaduspoliitika järjekindlat arendamist, täpsustades subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ülesanded, mida saab täita piirkondlikul tasandil.
Teadustegevuse ja innovatsiooni alast võimekust tuleks soodustada:
– optimeerides teadustöö infrastruktuuride kasutamist ja arendamist;
– tugevdades VKEde innovatsioonivõimet ja nende teadusuuringutest kasu saamise võimet;
– toetades piirkondlike teadusuuringukesksete rühmituste arengut;
– vabastades ELi ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute potentsiaal;
– lähendades teadust ja ühiskonda teaduse ja tehnoloogia harmooniliseks integreerimiseks Euroopa ühiskonda;
– rakendades horisontaaltegevust ja -meetmeid rahvusvahelise koostöö toetuseks.
Põhiliseks meetmeks peaks olema olemasolevate ja uute teadustöö infrastruktuuride toetamine ning inimpotentsiaali arendamine.
Teadustöö infrastruktuurid on Euroopa võimekuse suurendamisel keskse tähtsusega, kuna need pakuvad koolitus-, teadustöö- ja uusi ärivõimalusi; lisaks aitavad need muuta Euroopa tipptasemel teadustegevust nähtavamaks.
Olemasolevate Euroopa infrastruktuuride optimeerimiseks on vaja rohkem koordineerimist ning ühendus peaks tegelema olemasolevate teadustöö infrastruktuuride võrgustike loomisega.
Seoses laiaulatuslike infrastruktuuride uue põlvkonna loomisega on vaja määratleda Euroopa strateegia, mille alguses tuleks välja selgitada teadusringkonna soovid.
Kõik sidusrühmad võiksid avaldada oma arvamust uute teadustöö infrastruktuuride loomise ja olemasolevate uuendamise kohta.
ESFRI-l peaks olema selles kontekstis võtmeroll, kuid ka tehnoloogiaplatvormidel, ühistel tehnoloogiaalgatustel ja Euroopa teadusnõukogul palutakse väljendada vajadust teadustöö infrastruktuuride järele.
Uute infrastruktuuride väljaehitamisel tagatakse ühenduse rahastamisvahendite, eriti raamprogrammi ja struktuurifondide kasutamise tõhus koordineerimine, kaasates asjaomaseid erafinantsasutusi.
Teadustöö infrastruktuuride rakendamisel peab olema võimalik arvestada suurima toetusega.
Tuleks taotleda paremat sidet teadusmaailma ja tööstuse vahel.
Liikmesriigid peaksid võtma fiskaal- ja/või muid meetmeid, mis on suunatud tööstusliku innovatsiooni edendamisele, eriti seoses VKEdega.
Teisest küljest on Euroopa teadusruumi arendamiseks hädavajalik intellektuaalomandi kaitse.
On ülimalt oluline garanteerida intellektuaalomandi õigused läbipaistvate ja lihtsustatud menetluste abil, millest oleks eelkõige kasu VKEdele.
Kõigi Euroopa ettevõtete – olgu need väikesed, keskmise suurusega või suured – üldine kaasamine innovatsioonialastesse jõupingutustesse on meie töötleva tööstuse konkurentsivõime seisukohalt ülimalt vajalik.
Tehnoloogiaplatvormid ja ühised tehnoloogiaalgatused on sobiv vahend, et näidata kõigile ettevõtetele innovatsiooni eesmärgil tehtavate teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute eeliseid.
Tehnoloogiaplatvormid kui iga tegevusala alt-üles iseorganiseerumine peaksid olema Euroopa konkurentsivõime edendamise üldvahendiks.
Põhilised sidusrühmad on ettevõtted ning teised sidusrühmad on kohalikud asutused, uurimiskeskused ja ülikoolid, liikmesriigid, pangad, kaubanduskojad.
Vajaduse korral võiks tehnoloogiaplatvormidel olla juriidilise isiku staatus, et neil oleks võimalik oma tööd korraldada ning vastu võtta ja hallata paljudest eri allikatest pärit ressursse.
Piirkondlikul tasandil võiksid tehnoloogiaplatvormid tegutseda piirkondlike teadustööpõhiste rühmitustena, et rakendada täielikult konkreetsete sektorite konkurentsivõime potentsiaali teatud piirkondades nagu näiteks „Teadmiste piirkonnad”.
On oluline edendada teaduslike rühmituste loomist isegi piirkondlikul tasandil, kaasates VKEsid tehnoloogiaplatvormide võrgustikku.
Piirkondlikud rühmitused tuleks lisada laiemasse Euroopa mõõtmesse, et teadustegevuse ja innovatsiooni eeliseid täielikult ära kasutada.
Selleks on väga kasulik vahend üksikute VKEde või VKEde assotsiatsioonide toetamine.
Teaduspoliitika ja -tegevus piirkondlikul tasandil vajab ettevõtete, aga ka kohalike asutuste, uurimiskeskuste, ülikoolide, pankade ja kaubanduskodade pühendunud osalemist, et rakendada potentsiaali, mis seisneb teadusprojektide alusel tütar-VKEde loomises.
Nende tegutsejate koostoime on oluline, et luua sobiv keskkond, mis võimaldab Euroopa piirkondadel suurendada oma suutlikkust investeerida uurimis- ja arendustegevusse.
Tehnoloogiaplatvormid võiksid olla sobiv vahend niisuguseks üldiseks osalemiseks.
Piirkondlikud ametiasutused võiksid eelkõige kavandada jõulisi meetmeid, et edendada tegureid, mis on piirkonna tugevaks küljeks, nagu tööstusklastrid (olemasolevad või alles loodavad).
Selleks tuleks taotleda struktuurifondide ja seitsmenda raamprogrammi ressursside, piirkondlike omavahendite ja muude finantsvahendite koostoimet, et stimuleerida TTA muutmist rühmituste keskseks tunnuseks, nagu on näidanud mitmete Euroopa piirkondade rühmituste edu.
Oluline koht programmi eesmärkide rakendamisel peaks olema mitte ainult ühtlus- ja äärepoolseimate piirkondade teadlaste suutlikkusel, vaid ka võimel kaasata kõiki finantsmehhanisme TTAsse, mis on potentsiaalselt olemas igas piirkonnas.
Oluline on struktuurifondide parem kasutamine TTA toetuseks piirkondlikul tasandil.
Tuleb selgelt viidata struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamisele teadustöö infrastruktuuri investeerimiseks ning teadustegevuse ja innovatsiooni vahelise alustamiseelse lõhe ületamiseks.
Selles kontekstis võiks olla kasulik rahastada katse- ja näidisprojekte, et aidata hankida alustamiseks vajalikke rahastamisvõimalusi, pidades silmas, et piirkondade pikaajaliseks arenguks võiksid investeeringud TTAsse ja innovatsiooni olla vähemalt võrreldavad investeeringutega materiaalsetesse infrastruktuuridesse.
Erilist rõhku tuleks panna isegi kohaliku arengu jaoks vesiniku otseseks tootmiseks vajaliku biomasside tootmise, kogumise ja käitlemise süsteemi korraldamisele.
Nimetatud tehnoloogia näib andvat suurt lootust toota vesinikku isegi lühikese ajaga hinna ja koguste osas konkurentsivõimelisel tasemel.
Tuleks hoolega silmas pidada teaduse ja tehnoloogia ning ühiskonna ja kultuuri vahelist suhet.
Kokkupuutepunktiks võiks olla eelkõige keskkonnapoliitika.
Kliimamuutus on selgelt metafooriks säästvale arengule kui tulevastele põlvkondadele solidaarsuse väljendamisele, mida peetakse järjest vääramatumaks ELi juhtpõhimõtteks.
Kodanike heaolu jaoks on olulisel kohal riski hindamine ja -analüüs, mis peavad saama kodanikukultuuri lahutamatuks osaks, eesmärgiga pakkuda kvantitatiivseid otsuste tegemise vahendeid ja piirata emotsionaalsete kaalutluste mõju.
Konkurentsivõimeliseks saamiseks ja maailmatasemel juhtrolli mängimiseks vajab Euroopa Ühendus tugevat ja ühtset rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiapoliitikat.
Avatud koostöö vaimus tuleks taotleda strateegilisi partnerlusi ENPI (Euroopa naabruspoliitika instrument) ja kolmandate riikidega valitud teadusvaldkondades, kaasates nende parimad teadlased töösse Euroopas ja Euroopaga.
Selleks tuleb käsitada seitsmendas raamprogrammis märgitud teemavaldkondi (I peatükk „Koostöö”) prioriteetsetena, kuid mitte välja jätta teisi, mis võivad rahvusvahelise koostöö (naaber- ja kolmandate riikidega) valdkonnas esile kerkida.
Teadusuuringutel rahvusvahelise teadusalase koostöö raames on kõrge potentsiaal tipptaseme poole püüdlemisel ning tugeva ühtekuuluvuse kindlapiiriline struktuuriline mõju.
Riskijagamisrahastu EIPst Euroopa investeerimisfondideni koos riikliku ja piirkondliku pangandussüsteemi kaasamisega on ülimalt oluline.
Riskijagamise „kaskaadi” mitmekordistav mõju tagab riskikapitali kättesaadavuse innovatsiooni jaoks ning kohalik pangandussüsteem kaasatakse innovatsiooni puhul spetsiaalselt finantsriski hindamisse.
Euroopa konkurentsivõime suurendamiseks tuleks edendada strateegilist partnerlust EUREKA ja seitsmenda raamprogrammi vahel koostoimes ühiste tehnoloogiaalgatustega, et lihtsustada ka kiire kasvuga VKEde tegevust.
23.6.2006
eelarvekomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Võimekus” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
( KOM(2005)0443 – C6‑0384/2005 – 2005/0188(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Marilisa Xenogiannakopoulou
LÜHISELGITUS
1.
Ettepaneku põhielemendid
Ettepanek eriprogrammide kohta põhineb asutamislepingu XVIII jaotise artiklitel 163–173 ning eriti artikli 166 lõikel 3, mis käsitleb raamprogrammi rakendamist eriprogrammide kaudu.
Komisjon kavatseb luua rakendusasutuse, kellele usaldatakse teatavad eriprogrammide "Koostöö", "Inimesed" ja "Võimekus" rakendamiseks vajalikud ülesanded.
Seda lähenemisviisi kasutatakse ka eriprogrammi "Ideed" rakendamise puhul.
Eriprogrammiga "Võimekus" suurendatakse teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas.
Programm on kombinatsioon varasemate raamprogrammide meetmete jätkamisest ja tugevdamisest ning lisaks sellele olulistest uuendustest.
Olulise uue elemendina nähakse ette strateegiline lähenemisviis uue teadusuuringute infrastruktuuri ülesehitamise toetamisele, mis täiendab jätkuvat toetust olemasoleva teadusuuringute infrastruktuuri optimaalsele kasutamisele.
Uue infrastruktuuri ehitamise toetust rakendatakse kaheastmelise lähenemisviisi kaudu: ettevalmistav faas ja ülesehitamise faas.
Tuginedes teadusuuringute infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) tööle seoses Euroopa teekaardi loomisega uue teadusuuringute infrastruktuuri jaoks, määrab komisjon kindlaks prioriteetsed projektid, millele on 7. raamprogrammi raames võimalik anda EÜ toetust. projektide puhul tegutseb komisjon hõlbustajana, hõlbustades eelkõige rahastamismehhanisme ülesehitamise faasi jaoks, sealhulgas juurdepääsu EIP laenudele riskijagamisrahastu kaudu.
I lisas on esitatud ESFRI "võimaluste loetelu", mis hõlmab konkreetseid näiteid uutest suuremõõtmelistest teadusuuringute infrastruktuuridest, mida Euroopa teadusringkonnad järgmise kümne aasta jooksul vajavad.
Kaks kava VKEde ning VKEde ühenduste huvides läbiviidavate teadusuuringute toetuseks viiakse ellu suurendatud eelarvega, et tulla vastu VKEde kasvavale vajadusele teadusuuringuid tellida.
Teadmiste piirkondade meetmed tuginevad edukale katsemeetmele.
Eesmärk on võimaldada piirkondade riikidevahelistel võrgustikel kasutada täies ulatuses ära nende teadustöö tugevaid külgi, võimaldada neil omandada teadusuuringutest tulenevaid uusi teadmisi ning soodustada teadusklastrite tekkimist, mis seovad ülikoole, uurimiskeskusi, ettevõtjaid ja piirkondlikke ametiasutusi.
Oluline uus element on kogu teadusuuringute potentsiaali vallandamise meede ELi ühtluspiirkondades.
Teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna elluviimine tugineb Euroopa teadusuuringute taseme tõstmisele, aga ka kõikjal ELis leiduva seni kasutamata kõrge teadustöö potentsiaali ärakasutamisele.
Meetmed lubavad teadlaste palkamist teistest ELi riikidest, teadus-ja juhtivtöötajate lähetusi, hindamisvõimaluste organiseerimist ning uurimisseadmete hankimist ja arendamist.
Sellised meetmed aitavad täiendada vajadusi ja võimalusi ühtluspiirkondades tekkivate ja olemasolevate pädevuskeskuste võimekuse tõstmiseks, mida on võimalik katta struktuurifondidest.
7. raamprogrammi oluline eesmärk on ehitada üles tugev ja ühtne rahvusvaheline teadus-ja tehnoloogiapoliitika ning meetmed "Võimekuse" programmis toetavad nimetatud lähenemisviisi, eriti aidates identifitseerida koostöö prioriteete.
Poliitikavaldkondade ühtse arendamisega pannakse suuremat rõhku siseriikliku ja piirkondliku teaduspoliitika koordineerimisele kindla toetuskava kaudu, mis on suunatud liikmesriikide ja piirkondade riikidevahelistele poliitilise koostöö algatustele.
Sellega tugevdatakse avatud koordineerimismeetodi rakendamist teaduspoliitika suhtes ning edendatakse kooskõlastatud või ühiseid algatusi riikide ja piirkondade rühmade vahel tugeva rahvusvahelise mõõtmega valdkondades.
2.
Arvamuse koostaja soovitused
Ühtsuse huvides esitab arvamuse koostaja ühesugused muudatusettepanekud kõigi seitsme eriprogrammi jaoks.
Standardmuudatusettepanek osutab mitmeaastasele finantsraamistikule ning vajadusele pidada kinni rubriigi 1a ülemmäärast.
Järgmised muudatusettepanekud lähtuvad usaldusväärse finantsjuhtimise ning eriprogrammi raames rahastatavate meetmete tõhusa rakendamise ideest.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et ühenduse rahastatavate teadusuuringute finantsjärelevalve parandamiseks peaks komisjon teavitama eelarvepädevaid institutsioone regulaarselt eriprogrammide rakendamisest ja andma eelnevat teavet, kui ta kavatseb kalduda kõrvale üldeelarves esitatud kulude jaotusest.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1
Lõige 1 a (uus)
1 a. on seisukohal, et õigusloomealases ettepanekus toodud soovituslik lähtesumma peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku (MFF) rubriigi 1 a ülemmääraga, ning rõhutab, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 38 sätetega;
Selgitus
Standardmuudatusettepanek.
Ettepanek võtta vastu otsus
Komisjoni ettepanek
ELT C 49, 28.2.2006, lk 37.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
2
Artikli 3 esimene a lõik (uus)
Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et kontrollida rahastatud meetmete tõhusat ja finantsmääruse sätete kohast rakendamist.
Muudatusettepanek
3
Artikli 3 esimene b lõik (uus)
Programmi halduskulud kokku, sealhulgas ameti sise- ja juhtimiskulud, peaksid olema proportsionaalsed asjaomases programmis ettenähtud ülesannetega ning sõltuvad eelarvepädevate ja õigusloomeinstitutsioonide otsusest.
Selgitus
Ametile eraldatud assigneeringud peaksid olema kooskõlas ameti loomise tegevusjuhendi ja nõukogu määruse nr 58/2003 (millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded) sätetega.
Nii tagatakse programmi meetmete asjakohane rahastamine.
Muudatusettepanek
4
Artikli 3 esimene c lõik (uus)
Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk säästlikult, tõhusalt, mõjusalt, samuti proportsionaalselt.
Muudatusettepanek
5
Artikkel 5 a (uus)
Artikkel 5 a
Komisjon annab eelarvepädevatele institutsioonidele eelnevat teavet, kui ta kavatseb kalduda kõrvale iga-aastase eelarve märkustes ja lisas esitatud kulude jaotusest.
Selgitus
Nimetatud menetlus kehtestati parlamendi eelarvekomisjoni ja komisjoni vahel 1999. aasta oktoobris sõlmitud kokkuleppe tulemusena.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et menetlus peaks jääma kehtima, et parandada seitsmenda raamprogrammi eriprogrammide rahaliste vahendite kasutamise järelkontrolli.
Muudatusettepanek
6
Artikli 8 lõige 5 a (uus)
5 a.
Hindamisaruanne sisaldab finantsjuhtimise usaldusväärsuse hinnangut.
See sisaldab programmi eelarve haldamise ja majandamise tõhususe ja korrakohasuse hinnangut.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Võimekus” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
Viited
KOM(2005)0443 – C6-0384/2005 – 2005/0188(CNS)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
BUDG 17.11.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Marilisa Xenogiannakopoulou 20.9.2004
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
22.6.2006
Vastuvõtmise kuupäev
22.6.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
16
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Herbert Bösch, Simon Busuttil, Bárbara Dührkop Dührkop, Markus Ferber, Ingeborg Gräßle, Nathalie Griesbeck, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Antonis Samaras, Esko Seppänen, Nina Škottová, Helga Trüpel, Yannick Vaugrenard, Ralf Walter
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
21.3.2006
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Võimekus” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
( KOM(2005)0443 – C6‑0384/2005 – 2005/0188(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Giovanni Berlinguer
LÜHISELGITUS
1.
Teadus ja teadustegevus peavad etendama olulist rolli, et saavutada teadmistel põhinev ühiskond, mille ülesehitamise Euroopa Liit on Lissaboni strateegiaga endale eesmärgiks seadnud.
2.
Teadusuuringuid tuleb eelkõige käsitleda kui teadmiste omandamise vahendit.
Teadus ja teadmised, mille aluseks on Euroopa humanistlikust kultuurist sügavalt mõjutatud haridus- ja koolisüsteemid, peavad ka tulevikus olema seotud väärtustega, nagu kodanike osalus ja ühiskonna muutumine.
3.
On vajalik rakendada oma jõudu teadusel, teadmistel ja teadusuuringutel põhineva kultuuri heaks, eelkõige Euroopa tasandil.
Tuleb vahendada sõnumit, et teadus on kultuuri osa, mitte pelgalt konkurentsivõimet soodustav tegur.
See peab olema Euroopa teaduspoliitika eesmärk.
4.
Euroopa teaduse olukord on murettekitav.
Kui selle parandamiseks midagi ette ei võeta, võib sellega kaasneda majanduskasvu aeglustumine.
5.
Lõhe teiste pikka aega juhtivate riikide (USA ja Jaapan), samuti kiiresti areneva majandusega riikide (Hiina ja India) vahel kasvab jätkuvalt.
Tuleb tõhustada strateegiat, et Euroopa oleks teadusuuringute poliitika valdkonnas suuteline tegema koostööd teiste riikidega.
6.
Teadusuuringud ja tehnoloogia areng on üha olulisemad ühiskonna sujuva toimimise seisukohalt.
7.
Teadus etendab olulist osa riikliku poliitika elluviimisel ning on poliitiliste otsustusprotsesside üks otsustavatest teguritest.
Tervishoiu, säästva arengu, tuumaohutuse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonda puudutavad poliitilised otsused peavad tingimata tuginema põhjendatud teaduslikel tõenditel.
8.
Raamprogrammi ja struktuurifondide vahel on vaja suuremat seotust, et vältida kattuvusi teaduse tipptaseme ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamiseks mõeldud vahendite vahel.
9.
Teemavaldkond "Teadus ja ühiskond" peab olema uue programmi oluline koostisosa, eelkõige meede "Noored ja teadus".
10.
Programm "Võimekus", mis on jaotatud kuueks tegevusvaldkonnaks, on suuteline suurendama teaduse ja uuendustegevuse potentsiaali kogu Euroopas, kui suudetakse säilitada komisjoni esitatud eelarve maht.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Kultuuri- ja hariduskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 4
(4) Raamprogramm peaks täiendama nii liikmesriikides läbiviidavat tegevust kui ka muid Lissaboni strateegia eesmärkide rakendamiseks vajalikke ühenduse meetmeid, sealhulgas eelkõige meetmeid, mis käsitlevad struktuurifonde, põllumajandust, haridust, koolitust, konkurentsivõimet, uuendusi, tööstust, tervishoidu, tarbijakaitset, tööhõivet, energeetikat, transporti ja keskkonda.
(4) Raamprogramm peaks täiendama nii liikmesriikides läbiviidavat tegevust kui ka muid Lissaboni strateegia eesmärkide rakendamiseks vajalikke ühenduse meetmeid, sealhulgas eelkõige meetmeid, mis käsitlevad struktuurifonde, põllumajandust, haridust, koolitust, kultuuri, konkurentsivõimet, uuendusi, tööstust, tervishoidu, tarbijakaitset, tööhõivet, energeetikat, transporti ja keskkonda.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 9
(9) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid ,
(9) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid , ning väärtustada teaduse kodanikuühiskondlikke ja humanistlikke aspekte, võttes arvesse erinevaid eetilisi põhimõtteid ja kultuurilist mitmekesisust,
Selgitus
Rohkem kui eales varem on teaduses pingeid, kord viljakaid, kord hävitavaid, mis tulenevad teaduse muljetavaldavatest edusammudest ja ühiskonna vajadustest ning selle majanduslikest, poliitilisest ja kultuurilistest struktuuridest.
On tarvis pühenduda eetilistele küsimustele ja mitmesugustele kultuurilistele seisukohtadele, mis tekivad seoses teadusuuringutega.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 10
(10) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele.
(10) Raamprogramm peab kaasa aitama säästva arengu edendamisele.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 11 a (uus)
(11 a) Lihtsustamiseks ja ametlike pakkumiste kulutuste vähendamiseks peaks komisjon looma eeldused pakkumisel osalejate teavitamiseks andmepanga kaudu.
Selgitus
Euroopa uurimisasutuste ja pakkumisest huvitatute juurdepääsu lihtsustamine programmile.
Muudatusettepanek
5
Artikli 7 lõige 3 a (uus)
3a.
Komisjon tagab uurimistulemuste hindamise ning teavitab sellest, kuidas need on kaasa aidanud Euroopa dünaamilise, teadmistepõhise ühiskonna arengule.
Selgitus
Komisjon peab näitama, et programmi eesmärk - dünaamiline, teadmistepõhine ühiskond Euroopas, tõepoolest saavutati.
Muudatusettepanek
6
Artikli 8 lõige 5
5.
Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetest.
5.
Komisjon teavitab komiteed ja Euroopa Parlamendi vastutavat komisjoni korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetest.
Selgitus
Komisjon esitab siinkohal eeskirjad komiteemenetluseks koostöö raames nõukoguga.
On asjakohane teavitada ka eelarveorgani teist kätt programmi elluviimisest.
Muudatusettepanek
7
Artikli 8 lõige 5 a (uus)
5 a.
Komisjon esitab vastutavatele organitele käesoleva õigusakti, samuti aruande eriprogrammi elluviimise kohta uueks käsitlemiseks nii aegsasti, et menetluse käesoleva õigusakti muutmiseks saab lõpetada 2010. aasta lõpuks.
Selgitus
Otsuse läbivaatamine selle ettenähtud kehtivusaja jooksul (vahekokkuvõte) võimaldab reageerida hindamise ja vajadusel paranduste raames rakendamise käigus tekkinud probleemidele või muudele arengutele.
Praktikas esineva programmi käivitamisetapi tõttu toimub läbivaatamine üks aasta pärast programmi jaoks ette nähtud ajavahemiku keskpaiga saavutamist.
Muudatusettepaneku eesmärk on muuta hindamine usaldusväärsemaks.
Muudatusettepanek
8
I lisa punkt 1 "Eesmärk"
Eesmärgiks on optimeerida Euroopa teadusuuringute parimate infrastruktuuride kasutamist ja arendamist ning aidata kõikides teaduse ja tehnoloogia valdkondades luua uusi, üleeuroopalisi huve teenivaid teadusuuringute infrastruktuure (või ajakohastada ulatuslikumalt olemasolevaid ) , mida Euroopa teadusringkonnad vajavad, et jääda teadusuuringute arengus esirinda ja võimaldada tööstusel tugevdada oma alusteadmisi ja tehnoloogilist oskusteavet .
Eesmärgiks on optimeerida Euroopa teadusuuringute parimate infrastruktuuride kasutamist ja arendamist ning aidata kõikides teaduse ja tehnoloogia valdkondades luua uusi teadusuuringute infrastruktuure , kuid võimalusel ajakohastada olemasolevaid ainult pärast täpset ja sõltumatut kontrollimist.
Selliseid infrastruktuure on vaja eelkõige Liidu vähem soodustatud piirkondades, et soodustada teadmiste kasvu ühiskonnas ning tehnika arengut.
Muudatusettepanek
9
I lisa punkti 2 alapunkti "Lähenemisviis" esimene lõik
VKEd moodustavad Euroopa erasektori tuumiku.
Nad peaksid mängima tähtsat rolli innovatsioonisüsteemis ja teadmiste muundamisel uuteks toodeteks, menetlusteks ja teenusteks.
Seistes silmitsi suureneva konkurentsiga siseturul ja kogu maailmas, peavad Euroopa VKEd suurendama teadmisi ja teadusuuringute intensiivsust, laiendama äritegevust suurematele turgudele ja muutma oma teadmistevõrgustikud rahvusvaheliseks.
Kõigil liikmesriikidel on VKEdele suunatud tegevus, ent sageli ei kannusta ega toeta see riikidevahelist uurimisalast koostööd ja tehnosiiret.
On vaja võtta ELi tasandil meetmeid, et täiendada ja suurendada siseriiklike ja piirkondlike meetmete mõju.
VKEd moodustavad innovatsioonisüsteemi tuumiku ja peaksid mängima tähtsat rolli innovatsioonisüsteemis ja teadmiste muundamisel uuteks toodeteks, menetlusteks ja teenusteks.
Seistes silmitsi suureneva konkurentsiga siseturul ja kogu maailmas, peavad Euroopa VKEd suurendama teadmisi ja teadusuuringute intensiivsust, laiendama äritegevust suurematele turgudele ja muutma oma teadmistevõrgustikud rahvusvaheliseks.
Kõigil liikmesriikidel on VKEdele suunatud tegevus, ent sageli ei kannusta ega toeta see riikidevahelist uurimisalast koostööd ja tehnosiiret.
On vaja võtta ELi tasandil meetmeid, et täiendada ja suurendada siseriiklike ja piirkondlike meetmete mõju.
Muudatusettepanek
10
I lisa punkti 2 alapunkti "Lähenemisviis" kolmas lõik
Peale nende erimeetmete julgustatakse ja lihtsustatakse VKEde osalemist raamprogrammi lõikes.
VKEde teadustöövajadusi ja potentsiaali võetakse asjakohaselt arvesse programmi „Koostöö“ teemavaldkondade sisu arendamisel, mida rakendatakse erimõõtmeliste ja -ulatusega projektide kaudu olenevalt valdkonnast ja teemast.
Peale nende erimeetmete julgustatakse ja lihtsustatakse VKEde osalemist raamprogrammi lõikes.
Eriti VKEde puhul kasutatakse lihtsamaid ja paremini mõistetavaid haldusmenetlusi ning kahandatakse nende VKEde kulutusi, mida toetatakse raamprogrammi vahenditest.
VKEde teadustöövajadusi ja potentsiaali võetakse asjakohaselt arvesse programmi „Koostöö“ teemavaldkondade sisu arendamisel, mida rakendatakse erimõõtmeliste ja -ulatusega projektide kaudu olenevalt valdkonnast ja teemast.
Muudatusettepanek
11
I lisa punkti 3 alapunkt "Eesmärk"
Tõsta Euroopa piirkondade teadusuuringute potentsiaali, soosides ja toetades eriti piirkondlikke ametiasutusi, kõrgkoole, uurimiskeskusi, ettevõtteid ja muid asjaomaseid osanikke ühendavate piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut kogu Euroopas.
Tõsta Euroopa piirkondade teadusuuringute potentsiaali, soosides ja toetades eriti piirkondlikke ametiasutusi, kõrgkoole, uurimiskeskusi, ettevõtteid ja muid asjaomaseid osanikke ühendavate piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut kogu Euroopas.
Ühtluse tugevdamiseks peavad teadmiste piirkonnad etendama üha tähtsamat osa teadusuuringute ja uuenduse valdkonnas.
Muudatusettepanek
12
I lisa punkti 3 alapunkti "Eesmärgid" lõige 1 a (uus)
1 a.
Teaduspoliitika territoriaalseks muutmise toetamine kohandamise kaudu vastava sotsiaal-majandusliku keskkonnaga.
Muudatusettepanek
13
I lisa punkti 3 alapunkti "Tegevus" kolmas lõik
Algatused teadustöös osalejate ja ametiasutuste paremaks integreerimiseks piirkondlikesse majandussüsteemidesse nende suhtlemise kaudu rühmituse tasandil.
Need hõlmavad riikidevahelist tegevust seoste parandamiseks teadusuuringute sidusrühmade ja kohalike äriringkondade vahel ning ka vastavat rühmituste vahelist tegevust.
Algatused teadustöös osalejate ja ametiasutuste paremaks integreerimiseks piirkondlikesse majandussüsteemidesse nende suhtlemise kaudu rühmituse tasandil.
Need hõlmavad riikidevahelist tegevust seoste parandamiseks teadusuuringute sidusrühmade ja kohalike äriringkondade vahel ning ka vastavat rühmituste vahelist tegevust.
Algatuste raames on ettenähtud meetmed tugevdatud koostööks uute liikmesriikide teadusringkondadega.
Muudatusettepanek
14
I lisa punkti 3 alapunkti "Tegevus" viies lõik
Samuti toetatakse tegevust, millega edendatakse vastastikust teabevahetust ning suhtlemist samalaadsete projektide vahel (analüüsi ja sünteesi õpikojad, ümarlauad, väljaanded) , millesse kaasatakse vajadusel teisi asjaomaseid ühenduse programme.
Samuti toetatakse tegevust, millega edendatakse igas mõttes vastastikust teabevahetust ning suhtlemist samalaadsete projektide vahel, millesse kaasatakse vajadusel teisi asjaomaseid ühenduse programme.
Samuti organiseeritakse analüüsi ja sünteesi eesmärgil õpikodasid ning ümarlaudu ning toetatakse publikatsioonide avaldamist nii trükitud kujul kui internetis, et suurendada teabe levikut.
Muudatusettepanek
15
I lisa punkt 5 alapunkti "Eesmärk" lõige 1 a (uus)
1 a.
Sihiks on samuti püüelda seotuse poole järgmistes valdkondades: tulevikuuuringud, kiired teadusuuendused, teaduse ja tehnikajärelevalve, sotsiaalmajanduslikud teadusuuringud ning teaduslike ja tehnoloogiliste probleemlahenduste hindamine liikmesriikide ja ühenduse tasandil.
Muudatusettepanek
16
I lisa punkti 5 alapunkti "Lähenemisviis" kolmas lõik
Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb tingimata luua edukat ja rakendatavat teadustööd soodustav sotsiaalne ja kultuuriline keskkond.
See tähendab, et hoolt kantakse õigustatud ühiskondlike kaalutluste ja vajaduste eest, millega kaasneb kõrgendatud demokraatlik arutelu asjassepühendunuma ja teadlikuma avalikkusega ning paremad tingimused ühisvalikuteks seoses teadusküsimustega.
See peaks ka looma soodsa kliima teaduskutsumusele, uutele pealetulevatele teadusinvesteeringutele ja sellele järgnevale teadmiste levitamisele, millel rajanebki Lissaboni strateegia.
Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb tingimata luua edukat ja rakendatavat teadustööd soodustav sotsiaalne ja kultuuriline keskkond.
See tähendab, et hoolt kantakse õigustatud ühiskondlike kaalutluste ja vajaduste eest, millega kaasneb kõrgendatud demokraatlik arutelu asjassepühendunuma ja teadlikuma avalikkusega ning paremad tingimused ühisvalikuteks seoses teadusküsimustega.
See peaks ka looma soodsa kliima teaduskutsumusele, uutele pealetulevatele teadusinvesteeringutele ja sellele järgnevale teadmiste levitamisele, millel rajanebki Lissaboni strateegia.
Teemaga "Teadus ja ühiskond" seonduvad küsimused (nagu vastastikused seosed tehnoloogia, tööhõive ja töö või suundaandvate poliitiliste otsustuste vahel energeetika, keskkonna või tervishoiu valdkonnas) peavad üha enam omandama Euroopa mõõtme.
Muudatusettepanek
17
I lisa punkti 5 alapunkti "Lähenemisviis" kuuenda lõigu neljas a taane (uus)
Akadeemiliste ja teadusväljaannete avaldamise suured kulud takistavad teaduse arengut.
Muudatusettepanek
18
I lisa punkti 5 alapunkti "Lähenemisviis" seitsmes lõik kaheksas taane
– uuendada teadusalast suhtlemist, eelistades suurema mõju saavutamiseks tänapäevaseid vahendeid, aidates teadlastel töötada tihedalt koos ajakirjandusprofessionaalidega.
– uuendada teadusalast suhtlemist, eelistades suurema mõju saavutamiseks tänapäevaseid vahendeid, aidates teadlastel töötada tihedalt koos ajakirjandusprofessionaalidega , eriti uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna ekspertidega .
Muudatusettepanek
19
I lisa punkti 5 alapunkti "Teine tegevussuunis" punkt "Noored ja teadus"
Tegevusega püütakse meelitada rohkem inimesi teaduskarjääri juurde, edendada seoseid põlvkondade vahel ja tõsta teadusliku kirjaoskuse taset üldiselt.
Euroopa teabevahetus ja koostöö keskenduvad noorele publikule kohandatud teadusalastele õppemeetoditele, teadusainete õpetajate toetamisele (kontseptsioonid, materjalid), seoste loomisele koolide ja tööelu vahel.
Lisaks võib toetada Euroopa laiaulatuslikke üritusi, mis toovad kokku väljapaistvaid teadlasi „eeskujudena” ja ambitsioonikaid noori teadlasi.
Sotsiaalset konteksti ja kultuurilisi väärtusi silmas pidades käsitletakse ka taustauuringuid.
Esiplaanil on kolm aspekti:
Tegevusega püütakse meelitada rohkem inimesi teaduskarjääri juurde, edendada seoseid põlvkondade vahel ja tõsta teadusliku kirjaoskuse taset üldiselt ning eelkõige analüüsida põhjusi, miks noored loobuvad karjäärist teaduse või tehnika valdkonnas .
Euroopa teabevahetus ja koostöö keskenduvad noorele publikule kohandatud teadusalastele õppemeetoditele, teadusainete õpetajate toetamisele (kontseptsioonid, materjalid), seoste loomisele koolide ja tööelu vahel.
Lisaks võib toetada Euroopa laiaulatuslikke üritusi, mis toovad kokku väljapaistvaid teadlasi „eeskujudena” ja ambitsioonikaid noori teadlasi.
Sotsiaalset konteksti ja kultuurilisi väärtusi silmas pidades käsitletakse ka taustauuringuid.
Esiplaanil on kolm aspekti:
Selgitus
Viimastel aastatel langeb üliõpilaste arv, kes otsustavad teadusliku karjääri kasuks.
Tagasiminek langeb Euroopa teaduse ja tehnika mahtude suurendamise faasi.
Olukorda halvendab see, et Euroopa ülikoolides ei ole piisaval hulgal teaduslikku personali, kes suudaks asendada oma karjääri lõpetavaid teadlasi, samuti see, et langeb teaduslike ja tehniliste erialade lõpetajate arv, kes leiaksid tööd teadlasena.
Et viia rohkem noori karjääri alustamiseni teaduse ja tehnika valdkonnas, tuleb esmalt selgitada, mis neid selles takistab.
Muudatusettepanek
20
I lisa punkti 5 alapunkt "Teine tegevussuunis" punkti "Noored ja teadus" kolmas a taane (uus)
– teadusõppe intensiivistamine kõigil tasanditel Liidu riiklikes haridussüsteemides.
Selgitus
Vastavalt Eurobaromeetri küsitlusele suhtuvad noored eurooplased teadusesse ja tehnikasse üldiselt positiivselt, kusjuures see suhtumine ei ole võrreldes varasemate küsitlustulemustega muutunud.
Huvi languse põhjused, alustada teaduslikku ülikooliõpet, on ilmselt teaduste koolis õpetamise viisis, õppeaine keerukuses ning atraktiivsete karjäärivõimaluste ilmselges puudumises.
Seepärast tuleb kõigil Liidu tasanditel riiklikes haridussüsteemides intensiivistada teadusõpet.
Muudatusettepanek
21
I lisa punkti 5 alapunkti "Teine tegevussuunis" punkti "Noored ja teadus" kolmas taane b (uus)
– keskkooliõpilaste, üliõpilaste ning doktorandide konkursi rahastamine.
Selgitus
Et võita noori inimesi teaduslikku karjääri tegema, tuleb toetada ja rahastada iga-aastast keskkooliõpilaste, üliõpilaste ja doktorandide konkurssi.
Muudatusettepanek
22
I lisa punkti 5 alapunkti "Kolmas tegevussuunis" viies taane
– riikidevaheliste teadusuuringute tippsaavutuste ja teadusalase teabevahetuse edendamine populaarsete auhindade jagamise teel
– riikidevaheliste teadusuuringute tippsaavutuste ja teadusalase teabevahetuse edendamine populaarsete auhindade jagamise ning teaduskultuuri nädala sisseviimise teel
Selgitus
On oluline viia sisse teaduskultuuri nädal kõigis liikmesriikides, et vahendada ja levitada teaduslikku kultuuri, samuti käivitada koolide, ülikoolide, teadusasutuste (avalike ja era-) ning ettevõtete vahelist kommunikatsiooni.
Muudatusettepanek
23
I lisa punkti 5 "Kolmas tegevussuunis a" (uus)
Kolmas tegevussuunis a: Mitmekeelsus
Meetmed peaksid tugevdama teadusuuringute raamprogrammi raames infoühiskonna keeletehnoloogiate uurimist ja tehnilist arengut ning edendama teadust ja tehnikat mitmekeelsuse valdkonnas.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Võimekus” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
Viited
KOM(2005)0443 – C-6 0384/2005 – 2005/0188(CNS)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
CULT
17.11.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Giovanni Berlinguer
7.10.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
23.1.2006
23.2.2006
Vastuvõtmise kuupäev
21.3.2006
Lõpphääletuse tulemused
+: 25
–: 1
0: 0
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Maria Badia I Cutchet, Christopher Beazley, Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Lissy Gröner, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Doris Pack, Rolandas Pavilionis, Zdzisław Zbigniew Podkański, Christa Prets, Karin Resetarits, Nikolaos Sifunakis, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Gyula Hegyi, Mario Mauro, Jaroslav Zvěřina
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi „Võimekus” Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks
Viited
KOM(2005)0443 – C6-0384/2006 – 2005/0188(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
14.11.2005
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
ITRE 17.11.2005
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
BUDG 17.11.2005
EMPL 17.11.2005
CULT 17.11.2005
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
EMPL 5.10.2005
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Vittorio Prodi 5.10.2005
Endine raportöör / Endised raportöörid
Lihtsustatud menetlus – otsuse kuupäev otsuse kuupäev
Õigusliku aluse vaidlustamine JURI arvamuse kuupäev
Rahaeraldise määra muutmine BUDG arvamuse kuupäev
Konsulteerimine Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
Konsulteerimine Regioonide Komiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
Arutamine parlamendikomisjonis
31.1.2006
21.2.2006
4.5.2006
30.5.02006
19.6.2006
12.9.2006
Vastuvõtmise kuupäev
10.10.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
33
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Joan Calabuig Rull, Giles Chichester, Lena Ek, Adam Gierek, Norbert Glante, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Nils Lundgren, Eugenijus Maldeikis, Eluned Morgan, Reino Paasilinna, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Britta Thomsen, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Alexander Alvaro, Jan Christian Ehler, Peter Liese, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, Esko Seppänen
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Rosa Miguélez Ramos
Esitamise kuupäev
20.10.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
