A7-0251/2010
21.9.2010
RAPORT
Basel II ja kapitalinõuete direktiivi (CRD 4)läbivaatamine
(2010/2074(INI))
Majandus- ja rahanduskomisjon
Raportöör:
Othmar Karas
PE 441.366v02-00
Sisukord
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI..........................................................................................................................14
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................18
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
Basel II ja kapitalinõuete direktiivi (CRD 4) läbivaatamise kohta
( 2010/2074(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse kapitalinõuete direktiive
Direktiiv 2006/48/EÜ (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1) ja direktiiv 2006/49/EÜ (ELT L 177, 30.6.2006, lk 201). ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/111/EÜ, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega
ELT L 302, 17.11.2009, lk 97. ;
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega ( KOM(2009)0362 );
– võttes arvesse komisjoni talituste 26. aprilli 2010. aasta töödokumenti kapitalinõuete direktiivi võimalike tulevaste muudatuste kohta;
– võttes arvesse Basel II kokkulepet
Basel II: International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework – terviklik versioon, juuni 2006, http://www.bis.org/publ/bcbs128.htm. ;
– võttes arvesse Baseli pangajärelevalve komitee konsultatsioonidokumente pangandussektori paindlikkuse tugevdamise kohta
Baseli komitee 17. detsembri 2009. aasta konsultatsioonipaketi ettepanekud pangandussektori paindlikkuse tugevdamise kohta, http://www.bis.org/press/p091217.htm. ning likviidsusriski mõõtmise, nõuete ja järelevalve rahvusvahelist raamistikku
Baseli komitee 16. detsembri 2009. aasta konsultatsioonipaketi ettepanekud likviidsusriski mõõtmise, nõuete ja järelevalve rahvusvahelise raamistiku kohta, http://www.biz.org/publ/bcbs165.htm. ;
– võttes arvesse finantsstabiilsuse nõukogu dokumente;
– võttes arvesse G20 Washingtoni, Londoni ja Pittsburgi tippkohtumistel koostatud kommünikeesid;
– võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta raportit börsiväliste tuletisinstrumentide kohta
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0206 . ;
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa Kohtule ja Euroopa Keskpangale ELi raamistiku kohta piiriüleseks kriisijuhtimiseks pangandussektoris ( KOM(2009)1561 ) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti ( SEK(2009)1407 );
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Euroopa Keskpangale pangakriiside lahendamise fondide kohta ( KOM(2010)0254 );
– võttes arvesse komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002
ELT L 320, 29.11.2008, lk 1. ;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 48;
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ( A7‑0251/2010 ),
A. arvestades, et tugevad, stabiilsed ja tõhusad finantsturud ja -asutused on väga olulised selleks, et täita ELi eri ettevõtjate finantseerimisvajadusi, ning selleks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet, innovatsiooni ja Euroopa majanduse konkurentsivõimet; arvestades, et rahastamine on eriti oluline majandustegevuse elavdamise seisukohalt; arvestades, et finantssektori õigusreformi eesmärgid peaksid olema finantsstabiilsus ja jätkusuutlik kasv;
B. arvestades, et vastu tuleks võtta muudetud, rangemad kapitalinõuded, arvestades nõuetekohaselt majandustsüklit ja jätkuvat majandustegevuse elavdamist;
C. arvestades, et Baseli komitee ei võimalda võtta arvesse kõiki sidusrühmi ega vastastikkuse põhimõtet;
D. arvestades, et finantsstabiilsuse kui väga olulise tähtsusega avaliku hüve säilitamiseks tuleb jälgida ja reguleerida kõiki finantsturge, turuosalisi ja vahendeid ning süsteemselt olulisi finantsinfrastruktuure, nagu makse-, kliiring- ja arveldussüsteemid, -mehhanismid ning -platvormid, ning seonduvate hooldusteenuste osutamist; arvestades, et kriis on toonud esile asjaolu, et maksevõime osas on pankade kapital olnud selgelt ebapiisav;
E. arvestades, et usaldatavusnõudeid tuleb tugevdada ning nõuetekohaselt jõustada ja kõrvaldada kriisi tulemusel ilmnenud puudused kapitali kvaliteedi ja suuruse, likviidsete vahendite haldamise, sisemudelite nõrkuse ning Basel II ja kapitalinõuete direktiivi protsüklilise olemusega seoses;
F. arvestades, et on vaja laiendada järelevalveasutustele kättesaadavate kriisihaldamise minimaalse sekkumise vahendite kogumit;
G. arvestades, et tuleb üritada saavutada selge vahetegemine või piir jae- ja investeerimispanganduse vahel, tagamaks selle, et kindlustatud hoiuseid ei kasutataks tagatisena kauplemistegevuses;
H. arvestades, et uute nõuete juures tuleks arvestada panga suurust ja riskiprofiili ning ärimudelit;
I. arvestades, et nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta läbivaadatud Basel II kokkuleppe raamistiku ja muude seadusandlike algatuste asjakohaste elementide kumulatiivset mõju reaalmajandusele ja majanduskasvule;
J. arvestades, et enneolematud turu- ja regulatiivtõrked sundisid G20 Londonis, Pittsburghis ja Torontos toimunud tippkohtumistel otsustama parandada kapitali kvaliteeti, tugevdada riskide katmist, leevendada protsüklilisust, luua tulevikku arvestavad provisjonid laenukahjumite katteks, vähendada liigset finantsvõimendust ja kehtestada finantsvõimenduse suhtarv, mis võiks toimida riskipõhise raamistiku Basel II lisameetmena üleminekul 1. samba kohasele menetlusele, samuti tugevdada likviidsusnõudeid;
K. arvestades, et Euroopa kohaldab krediidinõuete direktiivi kõigile eri ärimudelite alusel töötavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele; arvestades, et muud riigid piirduvad Basel II eeskirjade kohaldamisel teatud arvu konkreetse ärimudeliga pankadega; arvestades, et sellised kohaldamismäära erinevused tekitavad muret seoses ühilduvuse, võrdsete võimaluste ja võimaliku regulatiivse arbitraažiga;
L. arvestades Euroopa oluliste eripäradega, näiteks asjaoluga, et Euroopa ettevõtlussektorit rahastatakse ülekaalukalt pangalaenudest; arvestades, et läbivaadatud Baseli eeskirjades tuleb piisavalt arvestada selliste eripäradega; arvestades, et oleks soovitav, kui pankade laenutegevus oleks rohkem suunatud spetsialiseeritud valdkondadele, nagu VKEdele laenamine, kusjuures suuremaid äriühinguid julgustatakse emiteerima võlakirju otse investoritele;
M. arvestades, et kõigile sobiv lähenemisviis, mis ei arvesta pankade konkreetseid riskiprofiile ega Euroopa pangandussektori mitmekesisust, kahjustab Euroopa pangandust ja võib seeläbi ohustada majanduskasvu ja majanduse elavdamist;
N arvestades, et ELis on praegu käimas ulatuslik finantseeskirjade reform, peavad reformid olema järjekindlad ning rakendamise ajakavas tuleks arvestada meetmete kumulatiivse mõjuga reaalmajandusele ning meetmed ei tohi takistada majanduse elavdamist;
O. arvestades, et liikumine kvaliteetsete ühtsete ülemaailmsete raamatupidamisstandardite suunas on väga oluline, et säilitada võrdsed võimalused ning tagada andmete võrreldavus ülemaailmsel tasandil; arvestades, et selliseid standardeid tuleb asjakohaselt täiendada, et võtta arvesse kriisist saadud õppetunde;
P. arvestades, et kõik asjaomased asutused peavad rangelt järgima sisu vormile eelistamise põhimõtet, et vältida sobimatuid tulemusi;
Q. arvestades, et nii raamatupidamiseesmärkidel kui ka regulatiivsetel ja maksueesmärkidel toimuva aruandluse rahvusvaheline lähendamine on oluline selle tagamiseks, et järelevalveasutustele ja investoritele pakutakse ühesugust läbipaistvat ja selget teavet, ning arvestades, et topeltaruandlus tuleks viia miinimumini; arvestades, et see ei välista usaldatavusfiltreid, tingimusel, et need esitatakse kõikidel kontodel;
R. arvestades, et pangad peaksid rohkem keskenduma põhitegevusele ja teenindama reaalmajandust; arvestades, et Baseli komitee ja komisjon peaksid seda julgustama;
S. arvestades, et Basel II kokkuleppe läbivaatamisel tehtavad uuendused peavad toimuma käsikäes panganduse järelevalve struktuurse reformiga, mida Euroopa Parlament pooldab, ja lõpptulemusena viima 2. samba tüüpi meetmete koostamise ja järjepideva rakendamiseni;
Üldised küsimused
1. tunneb heameelt selle üle, et G20 on lubanud finantskriisile reageerimiseks tõsta kapitali kvaliteeti ja mahtu, kehtestada likviidsuse juhtimise nõuded, tegelda protsüklilisuse probleemiga ning täiendada üldiseid usaldatavusnõudeid;
2. tervitab Baseli komitee ja komisjoni tehtud jõupingutusi; rõhutab siiski, et uusi kapitalinõuete eeskirju tuleks kavandada ja rakendada ettevaatlikult ning nende mõju tuleks analüüsida ka laiemas uuendatud õigusraamistikus;
3. tunneb muret struktuurse puudujäägi ja tasakaalu puudumise pärast praeguses ettepanekus, samuti ohu pärast majanduse elavdamisele ja majanduskasvule; on seisukohal, et praegust majanduse olukorda arvesse võttes on vajalik teostada järelevalvet selle üle, et pangad ei paneks eelseisva ettepaneku kulusid finantsteenuste lõppkasutajate kanda;
4. rõhutab vajadust tugevdada seost järelevalve teostamise protsessi (2. sammas) ja avalikustamise (3. sammas) vahel, tehes stressitestide ja lisakapitalinõuete täitmise tulemused üldsusele kättesaadavaks;
5. tuletab meelde Euroopa pangandussektori olulisi eripärasid, näiteks erinevates õiguslikes vormides toimivate ärimudelite mitmekesisust ja asjaolu, et ettevõtlussektorit rahastatakse valdavalt pangalaenudest, ja nõuab seepärast uute kavandatavate eeskirjadega kaasnevate mikro- ja makromajanduslike tagajärgede põhjalikku uurimist;
6. nõuab tungivalt, et Baseli komitee ja komisjon võtaksid neid eripärasid ja pangandussektorit mõjutavaid eri tüüpi riske nõuetekohaselt arvesse; rõhutab vajadust eristada läbivaadatud Basel II eeskirjades selgelt investeerimispankade ja traditsiooniliste jaepankade teenuseid, samuti tehingutega seotud teenused;
7. palub komisjonil olla ennetavam Basel II eeskirjade muutmise protsessis, et aktiivselt edendada ja kaitsta Euroopa huve ning kooskõlastada liikmesriikide lähenemisviise selleks, et saavutada parim tulemus Euroopa majanduse jaoks, ning esitada Euroopa Parlamendile korrapäraselt aruanded käimasolevate läbirääkimiste seisu kohta ja kaasata ta aktiivselt läbirääkimiste käiku;
8. tunnistab rahvusvahelise koostöö ja kooskõlastamise tähtsust eesmärgiga saavutada rahvusvaheliselt võrdsed tingimused ja hoiduda regulatiivsest arbitraažist; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et kõnealune eesmärk ei tohiks olla Euroopa majanduse ega pangandussektori seadmine ebasoodsasse konkurentsiolukorda, ning usub, et pangandussektori mitmekesisust tuleks hoida;
9. rõhutab, et Euroopa majanduse elavdamine eeldab dünaamilisi finantsturgusid, mis suudavad rahastada investeeringuid ja innovatsiooni; hoiatab eeskirjade ja nõuete eest, mis põhjustaksid uue krediidikriisi, destabiliseeriksid majandusarengut ja Euroopa tööturgusid;
10. rõhutab, et kõigi Baseli protsessi ning G20 protsessiga seotud osaliste täielik pühendumine selgele ja sidusale rakendamise ajakavale on eduka reformi eeldus, mis tagab võrdsed võimalused rahvusvahelisel tasandil ja aitab hoiduda regulatiivsest arbitraažist; nõuab, et komisjon ja Baseli komitee tagaksid kokkulepitud standardite ühtlustatud rakendamise;
11. tuletab meelde, et Basel II kokkulepe (koos selle eelseisva läbivaatamisega) on kavandatud selliselt, et sellest saaks ülemaailmne standard; on seetõttu väga mures, et kriisile reageerimiseks vastu võetud eri siseriiklikes õigusaktides kehtestatud piirangud (eelkõige Ameerika Ühendriikide Wall Streeti reform ja tarbijakaitseseadus, mis piiravad välisreitingute tunnustamist) viivad tõsise killustatuseni selle ülemaailmse standardi kohaldamisel; nõuab seetõttu, et Baseli komitee ja komisjon hindaksid põhjalikult selliste õigusaktide mõju Basel II rakendamisele ja Basel II läbivaatamise läbirääkimistele ning teeksid sellest järeldused, nõuab komisjonilt parlamendile tulemuste kohta aruande esitamist;
12. nõuab komisjonilt Atlandi-ülese finantsreguleerimist käsitleva dialoogi tugevdamist Ameerika Ühendriikidega;
13. rõhutab, et rakendamise ajakava peab kajastama läbivaadatud standardite üldist mõju sektorile, selle suutlikkusele laenata reaalmajandusele ja majanduse elavdamisele Euroopas; rõhutab, et välistada ei tuleks seniste õiguste kaitset, järkjärgulist rakendamist ning vajaduse korral ajakava läbivaatamise võimalust, et tagada sujuv üleminek uutele standarditele;
14. tuletab meelde, et läbirääkimistesse tuleb kaasata Euroopa Parlament kui demokraatlikult valitud Euroopa organ, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja Baseli komitee võtaksid vajalikke meetmeid Euroopa Parlamendi alaliseks kaasamiseks;
15. tuletab meelde oma muret eelduste piiramise pärast seoses pankade tehtud korrelatsioonidega, millele tugineb regulatiivse kapitali arvutamise metoodika; rõhutab sellega seoses nõuetekohase järelevalvetegevuse ja pankades toimuva sisemise hindamise järelevalve tähtsust sisereitingul põhinevat meetodit kasutades; märgib, et tuleb hoolitseda selle eest, et ei loodaks vastuolulisi stiimuleid;
16. palub komisjonil jätkata pangandussektori üle toimuva ELi järelevalve edasist integreerimist, luues uue Euroopa finantsjärelevalve süsteemi ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu;
17. nõuab komisjonilt enne läbivaadatud Basel II eeskirjade rakendamist nõuetekohast hindamist reaalmajandusele avalduva tõenäolise mõju kohta, keskendudes eelkõige VKEde rahastamisele ja pangandussektori vastupidavusele stressiolukordades;
18. peab vajalikuks laiendada järelevalveasutuste käsutuses olevat kriisiohjamismeetmete miinimumkogumit lisaks direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 136 nimetatule, et järelevalveasutustel oleksid vähemalt järgmised volitused: nõuda kapitali, likviidsuse, tegevusvaldkondade ja sisemiste protsesside kohandamist; soovitada või kehtestada muudatusi juhtimises; piirata panganduslitsentside tingimusi; kehtestada nn elutestamendid; nõuda täielikku või osalist müüki; luua nn sillapank või eraldada üksteisest toimiv pank / rämpspank; nõuda võla konverteerimist aktsiateks sobiva allahindlusega; määrata kasumi ja dividendide kinnipidamise nõuded ja piiranguid, et konsolideerida kapitalinõudeid ja tagada see, et osanikud maksavad enne maksumaksjaid; varasid ja kohustusi restruktureerida ja teistele asutustele üle kanda, et tagada süsteemselt oluliste operatsioonide jätkumine; kehtestada kriteeriumid langenud väärtusega varade hindamiseks; võtta ajutiselt riigi kontrolli alla; likvideerida raskustes olevad pangad;
19. palub komisjonil luua pangandussektorile stiimulid riski ja kasumi juhtimiseks pikaajalist tulemust silmas pidades ning julgustada pankasid tundma aktiivset ja jätkuvat huvi oma bilansis olevate laenude vastu, sõltumata liigselt väärtpaberistamisest või bilansivälistest struktuuridest ja konsolideerima täielikult bilansivälised kirjed, nagu sihtotstarbelised rahastamisvahendid;
20. märgib, et pikaajalised investeeringud, nagu energia jaotamise infrastruktuur, tuginevad väärtpaberistamisele;
21. teeb ettepaneku liita Baseli komitee, Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) ühte üldisse struktuuri, mis võib olla näiteks Rahvusvaheline Valuutafond, et panna paika finantssektori nõuetekohane korraldus ja tagada kõigi sidusrühmade osalemine eeskirjade koostamises ning piisav suutlikkus nende rakendamise kontrollimiseks;
22. on seisukohal, et nn ebaõnnestumiseks liiga suurte finantsasutuste küsimusega tuleb tegelda ja seetõttu peaksid kapitalinõuded ja antitsüklilised puhvrid olema proportsioonis finantsasutuse suuruse, riskitaseme ja ärimudeliga;
Kapitali kvaliteet
23. toetab algatust, mille eesmärk on tõsta vastusena kriisile kapitali kvaliteeti ja taset; tuletab meelde, et see probleem on tihedalt seotud raamatupidamiseeskirjadega, seega tuleb kohaldada ühtset lähenemist, pidades silmas ka ülemaailmset lähenemist;
24. võtab teadmiseks Baseli komitee 2010. aasta juuli (kuu lõpus) otsuse lubada vähemusosaluse, edasilükkunud tulumaksu varade ja muudesse finantsasutustesse tehtud investeeringute kaalutlevat tunnistamist; on seisukohal, et edasised korrektsioonid võiksid olla asjakohased;
25. rõhutab, et võrdsete võimaluste tagamiseks ja selleks, et mitte seada muude äriühingute kui aktsiaseltside (eriti ühistute, vastastikuste ühingute ja hoiupankade) teatavaid ärimudeleid ebasoodsasse olukorda, tuleb kapital määratleda valitud õiguslikust vormist sõltumatult tasakaalustatult kapitaliinstrumentide kvaliteedi (st püsivus, kahjumi absorbeerimine, maksete paindlikkus) alusel;
26. nõuab tungivalt, et Baseli komitee ja komisjon võtaksid kõlblike kapitaliinstrumentide määratlemisel nõuetekohaselt arvesse muude äriühingute kui aktsiaseltside (st ühistute, vastastikuste ühingute ja hoiupankade, mis moodustavad suure osa Euroopa pangandussektorist) vajadusi ja iseärasusi;
27. nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi esimese taseme põhikapitali kavandatud sobivuskriteeriumid ja piiraks kataloogimist nendele nõuetele, mis on vajalikud kapitali kvaliteedi tagamiseks (nt püsivus, kahjumi absorbeerimine, maksepaindlikkus);
28. nõuab tungivalt, et Baseli komitee ja komisjon tagaksid, et konsolideeritud kapitali arvutamisel võetakse tasakaalustatult ja usaldusväärselt arvesse nii riski kui ka kapitali ning et eriti vähemusosanike kapital, mis on otseselt makstud sama pangakontserni krediidiasutustele, peaks olema asjakohaselt tunnustatud (nt vähemusosalus) ja et piirkondlike ühistute ja hoiupankade osalust nende keskasutustes ei kahjustata (nt ei arvata maha omavahenditest);
29. rõhutab tingimusliku kapitali tähtsat rolli kriisi ajal; kutsub komisjoni ja Baseli komiteed tunnistama paindliku tingimusliku kapitali rolli kriisiolukordades ja teostama järelevalvet konverteeritavate vahendite aktsepteerimise üle turul;
30. palub komisjonil võtta nõuetekohaselt arvesse olemasolevaid erinevusi maksuarvestuse ja raamatupidamisbilansi vahel, et vältida võimalikku ebasoodsat konkurentsiolukorda;
31. palub Baseli komiteel ja komisjonil selgitada vastastikuste finantsosaluse lepingute käsitlemist;
32. palub komisjonil kaaluda realiseerimata kasumi ja kahjumi tasakaalustatud käsitlemist, et piirata kõikuvust ja protsüklilisust;
33. kutsub komisjoni üles korraldama põhjalikku uuringut kriisieelsete ja -järgsete kapitaliinstrumentide kohta, et hinnata konkreetsete kapitaliinstrumentide tähtsust ja nende asjakohasust kriisiolukorras;
Likviidsusnõuded
34. peab kvaliteetsete likviidsusnõuete väljatöötamist kriisiohje põhielemendiks; on seisukohal, et likviidsusnõuded peaksid olema piisavalt erinevad, et võtta arvesse panga ärimudeli iseärasusi ja riskiprofiili; on seisukohal, et tunnistada tuleks asjaolu, et konkreetse varaga seotud risk ja mehhanismid, mida sellega tegelemiseks kasutatakse, võivad aja jooksul muutuda;
35. märgib, et laenuperioodi muutmine avab tagajärjena pangad pikaajalisele/lühiajalisele likviidsusriskile;
36. on seisukohal, et selleks, et mitte seada ebasoodsasse olukorda finantskonglomeraatidena tunnustatud panku, millel on osalus kindlustusseltsides, peab pankade ja kindlustusseltside vaheline omavahendite topeltarvestamine toimuma finantskonglomeraatide direktiivi kohase praegu kehtiva korra alusel;
37. nõuab tungivalt, et Baseli komitee ja komisjon vaataksid läbi likviidsus- ja rahastamismäärade täpse mõõtmise;
38. on seisukohal, et likviidsusmääras tuleks rohkem arvestada riskiga, et kõlblikud varad koonduvad mingisse likviidsuspuhvrisse, julgustada tuleks mitmekesistamist ja takistada keskendumist ühele konkreetsele varaklassile, sealhulgas valitsuse võlakirjadele; on seisukohal, et likviidsuspuhvrid peaksid koosnema võimalikult ulatuslikult varadest, mis püsivad pingelistel perioodidel väga likviidsena, ja et nõuetekohase kavandamise korral parandab see määr organisatsioonide vastupanuvõimet likviidsusriskile;
39. palub komisjonil tagada see, et tulevases ettepanekus kapitalinõuete neljanda direktiivi läbivaatamise kohta hõlmatakse bilansivälised kohustused likviidsusnõuetega;
40. nõuab mis tahes struktuursete likviidsusnõuete (nt kogu stabiilne rahastamismäär) kehtestamisel Euroopale omaste stabiilsete rahastamisallikate (nt võlaväärtpaberid) nõuetekohast tunnustamist; on seisukohal, et vastuvõtvate liikmesriikide asutustel peaks olema igal juhul juurdepääs teabele filiaali likviidsusolukorra kohta;
41. palub komisjonil määratleda kvaliteetsete likviidsete varade kriteeriumid, võttes arvesse Euroopa Keskpanga rahapoliitika toimingute nõuetele vastavate kõlblike varade (repo-vahendite) praegust määratlust;
42. nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks kõiki euroala riiklikke võlaväärtpabereid kvaliteetse likviidse varana, sõltumata konkreetsetest reitingutest, vähendades nii reitinguagentuuride tegevuse ebaproportsionaalset mõju;
43. juhib siiski tähelepanu tõenäosusele, et kvaliteetsed likviidsed varad muutuvad väga pingelistel aegadel mittelikviidseks, ja kutsub seetõttu krediidiasutusi üles teostama stressiteste, mis hõlmavad enamat kui likviidsusmäära ja kogu stabiilset rahastamismäära;
Antitsüklilised meetmed
44. avaldab heameelt jõupingutuste üle, et piirata ülemäärast laenukasvu ja laenumullide tekkimise ohtu;
45. tunneb siiski muret, et praegu kavandatav fikseeritud, pankadele omane kapitali säilitamise puhver võib olla protsükliline; on seisukohal, et nii kapitali säilitamise puhvrid kui antistüklilised puhvrid peaksid olema suutelised kahjusid katma pingelise perioodi jooksul; on seisukohal, et puhvrite tulemuslikkuse seisukohalt tuleks need kavandada ja välja arendada paralleelselt;
46. tunneb heameelt katse üle määratleda ühtlustatud makromajanduslike muutujate kogum tõhusate antitsükliliste puhvrite loomiseks;
47. tunnistab tulevikku suunatud provisjonide moodustamise (eeldatava kahjumi lähenemisviis) eeliseid kui võimalikku lisameedet, mille abil vähendada protsüklilisust ja julgustada eeldatava krediidikahjumi tunnustamist seoses majandustsükliga;
48. leiab, et tulevasel Euroopa Pangandusjärelevalve Asutusel peaks olema juhtiv roll kapitalinõuete ja antitsükliliste kapitalipuhvrite nõuetega seotud meetmete koostamisel ja rakendamisel ELi tasandil;
49. nõuab nii raamatupidamiseesmärkidel kui ka regulatiivsetel eesmärkidel toimuva aruandluse rahvusvahelist lähendamist, eriti seoses eeldatava kahjumi lähenemisviisiga avaldatud kasumi puhul, et võtta arvesse kriisist saadud õppetunde ja tagada see, et samasuguseid selgeid ja läbipaistvaid eeskirju kasutatakse teabe edastamisel järelevalveasutustele ja investoritele; kutsub ettevaatusele seoses vajadusega vähendada topeltaruandlust; arvab, et sellised püüdlused peaksid põhinema uuendustel, nagu regulatiivsed leheküljed või usaldatavusfiltrid raamatupidamises, ja et neid tuleks edasi uurida;
50. juhib tähelepanu, et antitsükliline reguleerimine eeldab ühtlustatud kriteeriume, et tagada finantsturgude ja turukeskkonna põhjalik ja tähelepanelik järelevalve järelevalveasutuste poolt, sealhulgas kogu teabe vahetamine, regulatiivmeetmete sünkroniseerimine ning riskikontsentratsiooni ja riski järelevalve reaalajas, sealhulgas kõikidele finantsturu tehingutele kehtestatava kontrolljälgede nõude kaudu;
Finantsvõimenduse suhtarv
51. märgib, et finantssüsteemi keerulisust arvestades on esialgne finantsvõimenduse suhtarv kasulik, lihtne ja raskesti manipuleeritav vahend ülemäärase finantsvõimenduse ja liigse riskivõtmise vastu; hoiatab, et selleks, et ühtne standardne finantsvõimenduse suhtarv oleks tulemuslik, tuleb see arvutada selliselt, et arvesse võetakse krediidiasutuste ärimudelite ning riskiprofiilide erinevusi;
52. on seisukohal, et selleks, et selline suhtarv oleks tulemuslik, peab see hõlmama kõiki bilansiväliseid kirjeid ja tuletisinstrumente, olema selgelt määratletud, lihtne ning rahvusvahelisel tasandil võrreldav ja selles tuleks võtta arvesse regulatiivset tasaarveldust ning rahvusvahelisel tasandil olemasolevaid eri raamatupidamisstandardeid;
53. tunneb siiski muret, et esialgses finantsvõimenduse suhtarvus üksi ei võeta riski piisaval määral arvesse ning sellega karistatakse asutusi, mis pakuvad traditsioonilisi väikese riskiga pangateenuseid (nt jaepangandus, äriühingute ja kinnisvarasektori rahastamine ja pangandustehingud), või majandusi, kus ettevõtlussektorit rahastatakse valdavalt pangalaenudest; rõhutab seetõttu, et on oluline, et järelevalveasutused teostaksid järelevalvet finantsvõimenduse muutuste ja üldise taseme üle, sest märkimisväärsed muutused võivad viidata täiendavale riskile; on ühtlasi mures, et esialgne (eristamata) finantsvõimenduse suhtarv üksi võib luua negatiivsed stiimulid kanda finantsvarad üle riskantsematesse varadesse;
54. palub Baseli komiteel ja komisjonil hinnata nõuetekohaselt esimesele ja teisele tasemele kohaldatavaid võimalikke finantsvõimenduse suhtarve, võttes nõuetekohaselt arvesse ELi pangandussektori eripärasid;
55. palub Baseli komiteel ja komisjonil uurida ka võimalust piirangute kehtestamiseks ärivaldkondadele, riskiga kaalutud varadele ja portfellidele; usub, et sellega seoses tuleks arvesse võtta varade mõõtmist kas neto- või brutosummadena;
56. palub Baseli komiteel ja komisjonil täiendavalt uurida proportsionaalsust esialgse finantsvõimenduse suhtarvu raames, kasutades regulatiivse sekkumise jaoks piirmäära käivitamist;
57. toetab finantsvõimenduse suhtarvu sidumist Baseli komitee raamistiku 1. sambaga;
58. märgib, et finantsvõimenduse suhtarv on vajalik vahend pankade kogu riskipositsiooni mõõtmiseks, kuid nõuab tungivalt, et komisjon kujundaks reguleerimisvahendid, mille eesmärk on tõhusalt piirata ülemäärast finantsvõimendust (eelkõige liigset sõltuvust lühiajalisest ja hulgirahastamisest);
59. palub veel kaaluda finantsvõimenduse suhtarvu alternatiivseid vorme 2. sambas; juhib tähelepanu, et finantsvõimenduse suhtarvul võiks olla näiteks paindlik piirmäär ning et järelevalveasutustel oleks õigus selle piirangu rikkumise korral tegutseda;
60. nõuab tungivalt, et komisjon tagaks selle, et finantsvõimenduse suhtarvuga ei kaasneks finantskriisi käigus välja tulnud asjakohatu väärtpaberistamine või asendamine ja väiksemad laenumahud, eelkõige laenude andmise puhul reaalmajandusele (sest need on tõenäoliselt viisid, kuidas pangad vähendavad finantsvõimenduse suhtarvu);
Vastaspoole krediidirisk
61. nõuab rangemaid nõudeid stressitestimise, järeltestimise ja korrelatsiooniriski käsitlemise osas ning pangalaene saavate äriühingute ja projektide põhjustatud pikaajaliste sotsiaalsete ja keskkonnariskide hindamise osas;
62. nõuab tungivalt, et Baseli komitee ja komisjon uuriksid alternatiive, et paremini käsitleda krediidi väärtuse korrigeerimise riski, mida põhjustab pankade vastaspoolte krediidikvaliteedi halvenemine;
63. arvab, et krediidiriski vahetustehinguid ei tohiks kasutada kapitalinõuetest mööda hiilimiseks;
64. nõuab, et vastaspoole krediidiriski käsitletakse riskiga proportsionaalselt ning et kapitalinõuded oleksid mittekeskselt arveldatavate tehingute puhul kõrgemad kui keskse vastaspoole kaudu toimuvate tehingute puhul, eeldusel, et kesksed vastaspooled vastavad Euroopa õigusaktides kindlaks määratavatele suurtele nõudmistele, võttes samas arvesse rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud nõudeid ja arvestades nõuetekohaselt võimalikke kulusid ettevõtlussektorile, mis tulenevad äritegevuse riskide maandamisest tuletisinstrumentidega; nõuab rangeimate standardite soodustamist kahepoolse arvelduse korral;
65. rõhutab asjaolu, et kriis on näidanud, et finantsasutused on omavahel rohkem seotud kui finantsasutused ja äriühingud, ning on seisukohal, et vastaspoole krediidiriski kapitalinõuded peaksid olema rangemad finantsasutuste riskidele teiste finantsasutuste suhtes ning samuti kajastama selle riski dünaamilist olemust aja jooksul; rõhutab, et omavahelise seose hoolikas jälgimine on vajalik, et tuvastada tehingute kontsentratsioon oluliste osalejate vahel ning võtta sellele järgnevaid regulatiivmeetmeid seoses vastaspoole krediidiriskiga;
°
° °
66. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, eurorühmale ja Euroopa Keskpangale.
SELETUSKIRI
Tuginedes G20 tugevale pühendumisele ning Washingtonis, Londonis ja Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumistel vastu võetud otsustele, alustas Baseli pangajärelevalve komitee (edaspidi „Baseli komitee”) tööd, et vaadata läbi Basel II kokkuleppe raamistik pangandussüsteemi paindlikkuse tugevdamiseks.
Baseli komitee ettepaneku eesmärk on parandada kapitalibaasi kvaliteeti, laiendada ja tugevdada kapitali tagamise raamistikku (näiteks vastaspoole krediidirisk, mis tuleneb tuletisinstrumentidest, repotehingutest jne).
Baseli komiteel on samuti kavas kehtestada finantsvõimenduse suhtarv, et aidata ohjeldada ülemäärase finantsvõimenduse teket süsteemis ja kehtestada muud täiendavad antitsüklilised meetmed, näiteks headel aegadel varutavad kapitalipuhvrid.
Lisaks tehakse ettepanek likviidsete vahendite haldamise ülemaailmsete nõuete kohta.
Raportöör on veendunud, et kriis on andnud selge põhjuse vaadata põhjalikult läbi praegune õiguslik raamistik.
Ja seetõttu tunneb raportöör heameelt Baseli komitee jõupingutuste üle, et täiendada seda raamistikku üldisemas plaanis.
Vaatamata sellele, et raportöör toetab raamistiku läbivaatamist, tunneb ta suurt muret nähtavate puudujääkide pärast läbirääkimistel läbivaadatava raamistiku üle ja seetõttu, et raamistik seab selle praegusel kujul esitatuna Euroopa majanduse selgelt ebasoodsasse konkurentsiolukorda.
Seetõttu on käesoleva raporti peamine põhjus Euroopa Parlamendi üleskutse Baseli komiteele kaasata Euroopa Parlament asjakohaselt käimasolevatesse läbirääkimistesse ja muuta raamistikku vajalikul määral, nii et Euroopa tööstus ja majandus ei oleks enam ebasoodsas olukorras.
Euroopa Parlament peab mängima aktiivset rolli ja mõjutama tugevalt eeskirjade läbivaatamist juba Baseli komitees toimuvate läbirääkimiste ajal.
Raportöör on veendunud, et kuna Euroopa Parlament on demokraatlikult valitud Euroopa organ, kes on hiljem kaasseadusandja seoses komisjoni ettepanekuga võtta vastu kapitalinõuete direktiiv (kapitalinõuete neljas direktiiv), tuleb Euroopa Parlament kaasata läbirääkimiste varases etapis ning palub Baseli komiteel ja komisjonil võtta selleks vajalikke meetmeid.
Kuigi Baseli raamistiku läbivaatamisele pööratakse rahvusvahelisel tasandil suurt tähelepanu, on oluline, et kõnealuse läbivaatamisega saavutatakse õige tasakaal erinevate ärimudelite, investeerimis- ja traditsioonilise jaepanganduse, erinevate õiguslike vormide ning ettevõtlussektori peamiselt pangalaenudest rahastamise vahel Euroopas.
Sellal kui Ameerika majandust rahastab eeskätt kapitaliturg, toetub Euroopa ettevõtlussektor pangandussektori laenuandmise suutlikkusele.
Euroopas põhineb 80% investeeringutest ja laenudest pangalaenudel.
Läbivaadatud eeskirjad peavad võtma selliseid erinevusi arvesse teatavaid turgusid ja ärimudeleid karistamata.
Vastasel korral on oht kahjustada Euroopa majandust ja tööstust.
Raportöör nõustub võrdsete võimaluste tähtsusega rahvusvahelisel tasandil Basel II läbivaadatava raamistiku osas tingimusel, et selline raamistik ei sea Euroopa majandust ebasoodsasse konkurentsiolukorda.
Baseli komitees peavad seetõttu kõik seotud osapooled pühenduma täielikult selgele ja sidusale rakendamise ajakavale.
Raportöör on seisukohal, et see on eeldus edukale läbivaatamisele ja regulatiivse arbitraaži takistamisele.
Raportöör kutsub komisjoni ja liikmesriike üles paremini kooskõlastama Euroopa Liidu huve.
Rakendamise ajakavas tuleb võtta arvesse kõigi Basel II läbivaadatava raamistiku elementide ja kõigi pooleliolevate läbivaatamiste mõju reaalmajandusele.
Eelkõige tuleb tagada VKEde ja ettevõtlussektori rahastamine, võttes arvesse, et VKEd on Euroopa majanduskasvu ja töökohtade loomise puhul edasiviivaks jõuks.
Lisaks peab kapitalinõuete neljanda direktiivi tulevane ettepanek olema seotud tugeva järelevalveasutusega.
Raportöör tunneb muret tulevase ettepaneku eri osade seotuse pärast – kapitali kvaliteedi tugevdamist üheaegselt kapitalimahu suurendamisega tuleb teha ettevaatlikult.
Raportöör on seisukohal, et läbivaatamise aluseks oleva eesmärgina peaksid pangad keskenduma enam riski ja kasumi juhtimisele, pidades silmas pikaajalist mõju.
Tulevane ettepanek peab leidma viisi, kuidas luua pankadele stiimulid, et need hoiaksid laenud oma portfellis ilma ülemäärase väärtpaberistamiseta ja bilansiväliste kirjeteta.
KÜSIMUSED ÜKSIKASJALIKULT
Kapitali kvaliteet
Raportöör toetab kindlalt ideed tugevdada kriisile reageerimiseks kapitali kvaliteeti ja mahtu.
Ta pooldab lähenemisviisi, mille eesmärk on vaadata läbi kapitali määratlus kapitaliinstrumentide kvaliteediga seoses, mis põhineb püsivusel, kahjumi amortisatsioonil ja maksete paindlikkusel, kuid on kahtleval seisukohal kaudse keskendumise pärast teatavatele õiguslikele vormidele.
Lisaks ei tohiks kõlblike kapitaliinstrumentide määratlus seada ebasoodsasse olukorda muude äriühingute kui aktsiaseltside (eriti ühistute ja hoiupankade, mis moodustavad suure osa Euroopa pangandussektorist) teatavaid ärimudeleid.
Kõik kapitalinõuded peavad olema kooskõlas Baseli üldise riskitundlikkuse eesmärgiga, vältides tasakaalustamatust kapitali mahaarvamisel, mis peaks tasakaalustatud viisil (s.t vähemusosalus) arvestama nii riski kui ka kapitaliga.
Likviidsusnõuded
Raportöör on seisukohal, et likviidsusnõuete tugevdamine on oluline osa läbivaadatud Baseli nõuetest kriisile reageerimisel.
Üks kriisist kui likviidsuskriisist saadud õppetundidest on see, et stressiolukordadega nii lühiajaliselt kui ka pikas perspektiivis paremini toime tulemiseks on vaja rohkem likviidseid vahendeid.
Raportöör on seisukohal, et uued likviidsusnõuded ei tohiks julgustada kõlblike varade koondumist konkreetse klassi likviidsuspuhvrisse, vaid peaksid selle asemel julgustama mitmekesistamist kvaliteetsete likviidsete varade suunas.
Raportöör tunneb muret stabiilse rahastamismäära struktuuri pärast.
Teatavate riigi võlakirjadega seotud olukord näitab, et mitte ükski varaklass ei ole iseenesest stabiilne.
Raportöör on seisukohal, et vaja on suuremat paindlikkust Euroopas kättesaadavate kõlblike kvaliteetsete varade osas, võttes arvesse eripärasid ning tunnustades nõuetekohaselt stabiilsete rahastamisallikate eripärasid Euroopas.
Antitsüklilised meetmed
Baseli komitee näeb ette meetmepaketi kehtestamise, mis julgustab pankasid koguma headel aegadel kapitalipuhvreid, millest halbadel aegadel kulusid katta.
Raportöör tervitab Baseli komitee jõupingutusi, et piirata ülemäärast laenukasvu ja laenumullide teket.
Sellised meetmeid tuleb kaaluda olemasoleva õigusliku raamistiku protsüklilise olemuse leevendamiseks.
Raportöör tunneb siiski muret võimaliku fikseeritud, pankadele omase säilitamispuhvri protsüklilise olemuse säilimise pärast.
Raportöör toetab kindlalt tulevikku suunatud, tervet tsüklit hõlmavate tingimuste ideed kui võimalikku antitsüklilist meedet.
Sellega seoses rõhutab raportöör raamatupidamise aruandlusstandardite ja usaldatavuseesmärgi lähendamise tähtsust, võttes eelkõige arvesse eeldatava kahjumi lähenemisviisi avaldatud kasumi puhul, ning hoiatab topeltaruandluse negatiivse mõju eest.
Tuleb lisada, et ülemaailmse lähenemise saavutamine raamatupidamisstandardite puhul kvaliteetsete rahvusvaheliste standardite suunas on ülioluline G20 tegevuskava edukaks elluviimiseks, investoritele edastatava teabe võrreldavuse ja võrdsete võimaluste tagamiseks rahvusvahelisel tasandil.
Finantsvõimenduse suhtarv
Baseli komitee esitab G20 järeldustele tuginedes ettepaneku esialgse finantsvõimenduse suhtarvu kohta.
Suhtarvu eesmärk on takistada ülemäärase finantsvõimenduse teket süsteemis.
Raportöör tunneb suurt muret sellise suhtarvu pärast.
Lisaks on ta seisukohal, et suhtarv peab tulemuslikkuse eesmärgil hõlmama kriisi käigus esile tõstetud valdkondi, näiteks bilansivälised elemendid ja tuletisinstrumendid, ning peab olema võrreldav rahvusvahelisel tasandil.
Kui finantsvõimenduse suhtarvu struktuur on paika pandud, tuleb arutada täiendavaid punkte, näiteks finantsvõimenduse suhtarvu lisamine esimesse või teise sambasse, mõju väikese riskiga pangateenustele, näiteks kinnisvara ja ettevõtete rahastamine.
Vastaspoole krediidirisk
Kriis tõi päevavalgele olulised puudujäägid stressitaluvuse testimise, järeltestimise ning korrelatsiooniriski käsitlemise osas.
Lisaks näitas kriis, kui kahjulikku mõju võib läbipaistvuse ja selguse puudumine avaldada tuletisinstrumentidega kauplemisele börsivälistel turgudel.
Baseli komitee teeb ettepaneku mitmete muudatusettepanekute kohta, et kõrvaldada peamised probleemid, kus vastaspoole krediidiriski ohjamine ei ole osutunud piisavaks.
Raportöör toetab kindlalt Baseli komitee jõupingutusi, et tugevdada stressitaluvuse testimisele, järeltestimisele ja korrelatsiooniriski käsitlemisele esitatavaid nõudeid.
Ta tervitab Baseli komitee jõupingutusi, et soodustada börsiväliste tehingute sõlmimist keskse vastaspoole kaudu, ning on seisukohal, et kapitalinõuete puhul tuleks eristada keskse vastaspoole kaudu toiminud tehingutega ja börsiväliste tehingutega seotud riske, tingimusel et selline keskne vastaspool vastab kõrgetele standarditele.
Standardid peab töötama välja Euroopa Komisjon, kes võtab arvesse arenguid rahvusvahelisel tasandil.
Raportöör tunneb samuti muret selle pärast, et ettevõtlussektor kasutab tuletisinstrumente oma äririskide maandamiseks, mis on seotud võimalike kapitalikuludega mittetsentraliseeritult arveldatavate tuletisinstrumentidega, ning palub komisjonil arvestada võimaliku mõju ja seotud kuludega ettevõtetele, kui eristatakse börsivälise tehingu ja keskse vastaspoole kaudu toime pandud tuletisinstrumentide tehingu kapitalikulusid.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
13.9.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
38
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Burkhard Balz, Slavi Binev, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Werner Langen, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Alfredo Pallone, Antolín Sánchez Presedo, Edward Scicluna, Kay Swinburne, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Thijs Berman, Herbert Dorfmann, Sari Essayah, Ashley Fox, Danuta Maria Hübner, Sophia in ‘t Veld, Ramón Jáuregui Atondo, Philippe Lamberts, Olle Ludvigsson, Zoran Thaler
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Matthias Groote
