Edite Estrela: emadus on ühiskonnale pakutav teenus
Tööhõivepoliitika
2010-03-02 - 09:22
Europarltv: vanemapuhkuse pikkus Kuigi Eestis on rasedus- ja sünnituspuhkus juba praegu 20 nädalat, soovitab parlamendiliikme Edite Estrela raport pikendada ka terves ELis minimaalset rasedus- ja sünnituspuhkust 14 nädalalt 20 nädalani, makstes sealjuures emale täies mahus palka, ning kehtestada vähemalt kahenädalase tasustatud isapuhkuse.
Euroopa Parlamendi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon andis oma heakskiidu raportile 23. veebruaril.
Sama komisjoni aseesimees ning EP sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni liige Estrela räägib intervjuus parlamendi veebilehele oma raportist lähemalt.
Raport on EP täiskogul hääletusel märtsi lõpus.
Täpsustuseks, et eristada tuleb rasedus- ja sünnituspuhkust ning sellele järgnevat lapsehoolduspuhkust.
Eesti emad saavad 140 päeva rasedus- ja sünnituspuhkust ja 435 päeva vanemahüvitist.
Mis on Teie raporti peamised eesmärgid?
Ühelt poolt jätkata ja edendada rasedate, sünnitusjärgsete ja rinnaga toitvate naiste tunnustamist ja kaitsmist nende töökohal.
Teiselt poolt kaasata seadusandlusesse sugude võrdsuse teemad nagu perekondlik leppimine ning töö- ja eraelu vahekord .
Samuti sisaldab minu raport mõnda uuenduslikku ettepanekut eesmärgiga edendada õiglust ja võrdsust, nimelt anda vanemapuhkusega võrdseid õigused koduabilistele, kes on hetkel Euroopa seadusandlusest välja jäetud ja vanematele, kes adopteerivad noorema kui 12kuuse lapse.
Millist vastuseisu olete kohanud oma ettepanekutele?
On kahte tüüpi vastuseisu.
Esmalt maailmavaateline vastuseis - EP esindab erinevat päritolu, erinevatest kultuuridest ja erinevatest riikidest inimesi, kellel on erinevad maailmavaated ja elukogemused – see kerkib esile, kui me arutame teemasid nagu näiteks naiste koju jäämine.
Ja siis on ka rahaline vastuseis, nende poolt, kes arutlevad kulude üle.
Aga see direktiiv on 18 aastat vana, õigusloome ei pea rakenduma homnepäev, liikmesriigid saavad kolm aastat selle sobitamiseks riiklikesse seadusandlustesse.
Samuti peame me olema järjekindlad: ühelt poolt hoiatavad Euroopa Komisjon ja ELi Nõukogu meid demograafilise defitsiidi eest, kuid hetkel, mil jõutakse sündivuse suurendamise rakendamiseks vajalike meetmeteni, hakkame me sente lugema.
Arvestades keerulist majanduslikku olukorda, kas on õige aeg selliseid meetmeid rakendada?
Mis saab olema madala sündivuse tagajärjeks?
Tänased lapsed on tulevased maksumaksjad, kes vastutavad sotsiaalkindlustuse jätkusuutlikkuse eest.
Meil on vaja aktiivset rahvastikku ja me peame võitlema stereotüüpiga, et emadus on haigus, seda ei saa vaadata kui ühiskonna koormat, kuna emadus on ühiskonnale pakutav teenus.
Naistel ei tohi lasuda kohustus valida, kas olla ema või omada näiteks juhtimisalaseid kohustusi.
Kesklass ei saa endale lubada liiga pikalt ilma mingisuguse sissetulekuta kojujäämist ja pikk eemalolek teeb tööturule naasmise raskemaks.
Ettepanek on tasakaalukas ja mõistlik, vastab inimeste, perede ja naiste ootustele.
Peale selle, poole kohaga töötamine võib paista hea lahendusena, aga kui naised jõuavad pensionile jäämise ikka, leiavad nad, et neid karistatakse just selle pärast, et nad jäid koju hoolitsemaks laste eest või töötasid poole kohaga.
Milline saab teie ootuste järgi olema isaduse ja emaduse tulevik?
Me peame edendama ja vastu võtma aina rohkem poliitilisi otsuseid ning meetmeid, mille eesmärgiks on ametialaste ja avalike kohustuste jagamine.
Ma kaitsen vanemapuhkust, kuna Euroopa õigusloome seda ei käsitle, kuigi see eksisteerib juba paljudes liikmesriikides eesmärgiga võidelda arusaamise vastu, mille järgi ainult naistel lasub vastutus laste ja nende hariduse eest.
Põhjamaades peetakse meest, kes ei võta vanemapuhkust ja ei ole kunagi kodus, halvaks isaks.
Lõunas loetakse meest, kes võtab vanemapuhkust, halvaks töötajaks.
See [raport] lubab suuremat harmooniat, võttes arvesse laste huvisid.
Naistel on võimalik saada varem lapsi ja saada soovitud arv lapsi.
Uuringute järgi ei ole eurooplastel nii palju lapsi nagu nad tahavad.
Ma seisan kõiksugu kohustuste jagamise eest.
20100226STO69648 Pressiteade (inglise keeles) Europarltv: Sooline võrdsus 21. sajandil Õigusakti menetlus Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon Edite Estrela
ET
1
EUROPARL-TV
http://europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=c7fdcf7c-28a3-462b-95ac-93f211e83f22&cid=0c8dedcf-1098-46c9-9b85-6f2b0f0b120d&lang=et&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=on
ET
3
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/yourParliament.aspx?action=viewVideo&packageId=3fb125d9-997f-4490-ac34-271521a9cc3e
ET
4
LINK
/oeil/file.jsp?id=5697042
ET
5
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=ET&body=FEMM
ET
6
LINK
/members/public/yourMep/view.do?language=ET&partNumber=1&name=estrela&id=28310
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100223IPR69363 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
