Isikute võrdne kohtlemine sõltumata rassilisest või etnilisest päritolust
Naiste õigused / Võrdsed võimalused
2007-09-27 - 13:35
Parlament tõdeb vastu võetud raportis, et vaid mõned liikmesriigid täidavad rassilise võrdse kohtlemise direktiivi kõiki sätteid.
Saadikud nõuavad seetõttu tungivalt, et liikmesriigid võtaksid esimesel võimalusel üle kõik ühenduse diskrimineerimisvastased õigusaktid ja kasutaksid kõiki ettenähtud vahendeid, sealhulgas positiivseid erimeetmeid, et tagada praktikas võrdõiguslikkus.
Raporti poolt hääletas 500, vastu 46 ja erapooletuks jäi 24 saadikut.
1997. aastal lisati Euroopa Ühenduse aluslepingutesse mittediskrimineerimist käsitlev artikkel, mille alusel võeti vastu nn rassilise võrdse kohtlemise direktiiv, mida liikmesriigid pidid hakkama rakendama 2003. aastal.
Euroopa Komisjon esitas 2006. aastal aruande direktiivi rakendamise kohta ning Kathalijne BUITENWEG i (Verts/ALE, NL) raport on vastuseks sellele aruandele.
Raportis märgitakse, et vastavalt Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse 2006. aasta aastaaruandele on diskrimineerimine liikmesriikides "jätkuvalt tõsine probleem" ning et hiljuti läbiviidud Eurobaromeetri uurimuse kohaselt arvab 64% 25 liikmesriigis küsitletud kodanikest, et diskrimineerimine etnilise päritolu alusel on veel ikka laialt levinud.
Parlamendiliikmed nõuavad seetõttu riiklike integreeritud tegevuskavade väljatöötamist, et tõhusalt tegeleda kõigi diskrimineerimise vormidega.
Nõuded Euroopa Komisjonile
Saadikud soovivad, et Euroopa Komisjon teeks muu hulgas järgmist:
paluks liikmesriikidel analüüsida oma aastaaruannetes rassilise võrdse kohtlemise direktiivi rakendamise kohta diskrimineerimisvastaste õigusaktide tõhusust vähemuste ja naiste süstemaatilise tõrjumise viiside vastu võitlemisel, eriti hariduse valdkonnas ja tööturule juurdepääsu, tervishoiuteenuste, kaupade ja teenuste kättesaadavuse osas, ning lisaks liitma soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi oma aruannetesse;
suurendaks diskrimineerimisvastaste õigusaktide teadlikkust liikmesriikide kodanike hulgas;
hõlbustaks liikmesriikidevahelist heade tavade vahetamist diskrimineerimise vastu võitlemises tööturul, sealhulgas koolituste ja töökohataotluste anonüümsuse valdkonnas.
Seejuures vajab romi kogukond koos teiste tunnustatud etniliste kogukondadega erilist sotsiaalset kaitset, eriti laienemise järel, sest neid puudutavad ekspluateerimise, diskrimineerimise ja tõrjutusega seotud probleemid on teravamaks muutunud.
Nõuded liikmesriikidele
Parlamendiliikmed esitavad terve rea palveid ka liikmesriikidele, näiteks et:
liikmesriigid võtaksid avatud koordineerimise meetodi alusel vastu miinimumstandardite kogumi, et tagada etniliste vähemuste hulka kuuluvatele lastele – eelkõige tüdrukutele – kvaliteetse hariduse ja võrdsete tingimuste kättesaadavus, ning võtaksid vastu positiivseid õigusakte, mis kohustaksid lõpetama tõrjumise koolides ja sätestaksid üksikasjalikud kavad, et lõpetada lahusoleva, madalama kvaliteediga hariduse andmine etniliste vähemuste hulka kuuluvatele poistele ja tüdrukutele;
liikmesriigid tagaksid kõikidele etniliste vähemuste hulka kuuluvatele isikutele – eriti naistele – esmase etapi ennetava ja hädaolukorras antava arstiabi kättesaadavuse;
valitsused tagaksid tööhõive- ja sotsiaalse kaasatuse poliitika raames võrdse kohtlemise ja võrdsed võimalused, tegeleksid äärmiselt kõrge tööpuuduse tasemega, mis on registreeritud eelkõige etniliste vähemuste hulka kuuluvate naiste hulgas, ning eriti tegeleksid tõsiste tõketega, mille on loonud otsene diskrimineerimine töölevõtu protseduurides;
liikmesriigid koguksid, koostaksid ja avaldaksid igal aastal üldist, täpset, usaldusväärset ja sooliselt eristatud statistikat seoses järgmiste valdkondadega: tööturg, elamumajandus, haridus ja koolitus, tervishoid ja sotsiaaltoetused, avalikkusele pakutavate kaupade ja teenuste kättesaadavus, kriminaalkohtusüsteem ning kodaniku- ja poliitiline osalus, ning seaksid tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse suunistes selged, kvantitatiivsed sihid ja näitajad, mis võimaldaksid neil mõõta edasiminekut sisserändajate ja/või vähemuste olukorras.
Lõpetuseks nõutakse raportis tungivalt, et "ELi institutsioonid käsitleksid etniliste vähemuste, eelkõige naiste olukorda taotlejariikides jätkuvalt kui kriteeriumi, mille alusel hinnata vastava riigi valmisolekut Euroopa Liiduga ühineda".
Kathalijne Maria BUITENWEG (Verts/ALE, NL)
Dokument: A6-0278/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 27.09.2007
Hääletus: 27.09.2007
20070823IPR09793 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 01. oktoobrist siit
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
