P6_TA(2005)0329
Töötervishoid ja tööohutus: töötajate kokkupuude optilise kiirgusega ***II
A6-0249/2005
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon seoses nõukogu ühise seisukohaga eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (5571/6/2005 – C6-0129/2005 – 1992/0449B(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (5571/6/2005 – C6–0129/2005);
–
võttes arvesse esimese lugemise seisukohta EÜT C 128, 9.5.1994, lk 128.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku ( KOM(1992)0560 ) EÜT C 77, 18.3.1993, lk 12.
küsimuses ja muudetud ettepaneku ( KOM(1994)0284 ) EÜT C 230, 19.8.1994, lk 3.
küsimuses;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 62;
–
võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6-0249/2005 ),
1.
kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;
2.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
P6_TC2-COD(1992)0449B
Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud teisel lugemisel 7. septembril 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
2005/.../EÜ
töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut EÜT C 77, 18.3.1993, lk 12 ja EÜT C 230, 19.8.1994, lk 3.
, mis esitati pärast tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteega konsulteerimist,
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust EÜT C 249, 13.9.1993, lk 28.
,
pärast konsulteerimist regioonide komiteega,
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras Euroopa Parlamendi 20. aprilli 1994. aasta
seisukoht
(EÜT C 128, 9.5.1994, lk 146), kinnitatud 16. septembril 1999 (EÜT C 54, 25.2.2000, lk 75), nõukogu
18. aprilli 2005
. aasta ühine seisukoht (
ELT C 172 E, 12.7.2005, lk 26
) ja Euroopa Parlamendi
7. septembri 2005.
aasta
seisukoht
.
ning arvestades järgmist: (1)
Asutamislepingu kohaselt võib nõukogu direktiividega vastu võtta miinimumnõuded, et soodustada eelkõige töökeskkonna parandamist töötajate tervise ja ohutuse paremaks kaitsmiseks.
Sellised direktiivid hoiduvad haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut.
(2)
Komisjoni teatis ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta rakendamist käsitleva tegevusprogrammi kohta näeb ette töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kehtestamise seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest tulenevate riskidega.
1990. aasta septembris võttis Euroopa Parlament vastu seda tegevusprogrammi käsitleva resolutsiooni, EÜT C 260, 15.10.1990, lk 167.
milles kutsutakse komisjoni üles eelkõige koostama eridirektiivi töökohal mürast ja vibratsioonist ning muudest füüsikalistest mõjuritest tulenevate riskide kohta.
(3)
Esimese sammuna võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 25. juunil 2002. aastal vastu direktiivi 2002/44/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega (kuueteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) EÜT L 177, 6.7.2002, lk 13.
.
Järgmisena võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 6. veebruaril 2003 vastu direktiivi 2003/10/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega (seitsmeteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ELT L 42, 15.2.2003, lk 38.
.
Seejärel võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 29. aprillil 2004 vastu direktiivi 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväli) tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ELT L 184, 24.5.2004, lk 1.
.
(4)
Nüüd peetakse vajalikuks kehtestada meetmed töötajate kaitseks optilise kiirgusega seotud riskide eest seoses nende mõjuga töötajate tervisele ja ohutusele ning eriti selle kahjustava toime tõttu silmadele ja nahale.
Need meetmed ei ole mõeldud üksnes iga üksiku töötaja isikliku tervise ja ohutuse tagamiseks, vaid ka selleks, et luua kõikidele ühenduse töötajatele teatav minimaalne kaitsetase, hoidmaks ära võimalikke konkurentsimoonutusi.
(5)
Käesoleva direktiivi eesmärkide hulka kuulub kõikide tervist kahjustavate mõjude ennetamine ja varajane avastamine ning kõikide optilisest kiirgusest tulenevate pikaaegsete terviseriskide ja krooniliste haiguste ennetamine.
(6)
Käesoleva direktiiviga sätestatakse miinimumnõuded, millega antakse liikmesriikidele võimalus säilitada või kehtestada töötajate kaitseks rangemaid sätteid, eelkõige määrata kindlaks madalamad kokkupuute piirväärtused.
Käesoleva direktiivi rakendamine ei
tohi
õigustada liikmesriigis juba valitseva olukorra halvenemist.
(7)
Optilise kiirguse ohtude eest kaitsev süsteem peab piirduma taotletavate eesmärkide, järgitavate põhimõtete ning põhiväärtuste määratlusega, mis ei lasku liigselt üksikasjadesse, et liikmesriikidel oleks võimalik kõnealuseid miinimumnõudeid ühtselt kohaldada.
(8)
Optilise kiirgusega kokkupuutumise taset on võimalik tõhusalt vähendada, kui võtta juba töökohtade loomisel ennetusmeetmeid ning valida sellised töövahendid, -kord ja -meetodid, mille esmaseks eesmärgiks oleks riskide vähendamine nende tekkimisel.
Seega aitavad töövahendeid ja -meetodeid käsitlevad sätted kaasa asjaomaste töötajate kaitsmisele.
Vastavalt nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.
Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldistele ennetuspõhimõtetele eelistatakse kollektiivseid kaitsemeetmeid üksikult võetavatele kaitsemeetmetele.
(9)
Tööandjad peaksid kooskõlas tehnika arenguga ja teaduslikult põhjendatud teadmistega optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate riskide kohta tegema ümberkorraldusi, et parandada töötajate ohutust ja tervisekaitset.
(10)
Kuna käesolev direktiiv on üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, kohaldatakse nimetatud direktiivi töötajate kokkupuute puhul optilise kiirgusega, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvaid rangemaid ja/või spetsiifilisemaid sätteid.
(11)
Käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme väljaarendamisel.
(12)
Täiendavat lähenemisviisi, mis edendab parema reguleerimise põhimõtet ning tagab kaitstuse kõrge taseme, võib saavutada, kui optilise kiirguse allikate ja nendega seotud seadmete tootjate tooted vastavad ühtlustatud standarditele, mille eesmärk on kaitsta kasutajate tervist ja ohutust sellistest toodetest tulenevate ohtude eest; sellest tulenevalt pole tööandjatel vaja korrata mõõtmisi ega arvutusi, mida tootja on juba teinud, et määrata, kas sellised seadmed vastavad kohaldatavate ühenduse direktiividega sätestatud olulistele ohutusnõuetele
, tingimusel, et seadmeid hooldatakse asjakohaselt ja regulaarselt
.
(13)
Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
(14)
Kokkupuute piirväärtusest juhindumine peaks andma kõrge kaitsetaseme optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate võimalike tervisemõjude puhul.
Kuigi kokkupuute piirväärtuste ja tehnilise kontrolli kohaldamist ei peeta asjakohaseks kokkupuute puhul looduslike optilise kiirguse allikatega, on ennetusmeetmed, sealhulgas töötajate teavitamine ja koolitus, olulise tähtsusega riski analüüsimisel ja päikesekiirgusega kokkupuute riski vähendamisel.
(15)
Komisjon peaks koostama juhendi, et aidata tööandjatel, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juhtidel paremini mõista käesoleva direktiivi tehnilisi sätteid.
Komisjon peaks nimetatud juhendi koostamise kiiremas korras lõpule viima, et lihtsustada liikmesriikidel käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalike meetmete vastuvõtmist.
(16)
Õigusaktide kvaliteedi parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.
artikli 34 kohaselt peaks nõukogu julgustama liikmesriike koostama enda tarbeks ja ühenduse huvides käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavustabelid ning need avaldama.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
I JAGU
ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Eesmärk ja reguleerimisala
1.
Käesolev direktiiv, mis on üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, sätestab miinimumnõuded töötajate kaitseks optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate või tuleneda võivate riskide eest nende tervisele ja ohutusele töö ajal.
2.
Käesolev direktiiv osutab töötajate tervise- ja ohutusriskile, mis tuleneb optilise kiirgusega kokkupuute kahjulikest mõjudest silmadele ja nahale.
3.
Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse tervikuna kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või täpsemate sätete kohaldamist.
Artikkel 2 Mõisted
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
"optiline kiirgus" – elektromagnetkiirgus, mille lainepikkus on vahemikus 100 nm kuni 1 mm.
Optilise kiirguse spekter jaguneb ultraviolettkiirguseks, nähtavaks valguseks ja infrapunakiirguseks:
i)
"ultraviolettkiirgus" – optiline kiirgus, mille lainepikkuse väärtus on vahemikus 100 nm kuni 400 nm.
Ultraviolettpiirkond jaguneb: UV-A (315-400 nm), UV-B (280-315 nm) ja UV-C (100-280 nm);
ii)
"nähtav valgus" – optiline kiirgus, mille lainepikkuse väärtus on vahemikus 380 kuni 780 nm;
iii)
"infrapunakiirgus"
–
optiline kiirgus, mille lainepikkuse väärtus on vahemikus 780 nm kuni 1 mm.
Infrapunapiirkond jaguneb: IR-A (780 -1400 nm), IR-B (1400-3000 nm) ja IR-C (3000 nm -1 mm);
b)
"laser"
(valguse võimendamine stimuleeritud kiirguse kaudu)
–
seade, mida saab, peamiselt juhitava stimuleeritud emissiooni tõttu, kasutada optilise kiirguse lainepikkuse vahemikus oleva elektromagnetkiirguse tekitamiseks või võimendamiseks;
c)
"laserkiirgus"
–
laserist lähtuv optiline kiirgus;
d)
"mittekoherentne kiirgus"
–
optiline kiirgus mis ei ole laserkiirgus;
e)
"kokkupuute piirväärtused" – optilise kiirgusega kokkupuute piirväärtused, mis põhinevad otseselt kindlaksmääratud tervisemõjule ja bioloogilistele kaalutlustele.
Vastavus nimetatud piirväärtustele tagab, et optilise kiirguse tehisallikatega kokkupuutuvad töötajad on kaitstud kõikide teadaolevate kahjulike tervisemõjude eest;
f)
"kiirgusintensiivsus (E) või võimsustihedus"
–
kiirguse võimsus pindalaühiku kohta, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta (W m-2);
g)
"kokkupuude kiirgusega (H)"
–
kiirgusintensiivsuse ajaintegraal, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta (J m-2);
h)
"kiirgustihedus (L)"
–
kiirgusvoog või väljundvõimsus ruuminurgaühiku ja pindalaühiku kohta, mida väljendatakse vattides ruutmeetri ja steradiaani kohta (W m-² sr-1);
i)
"tase" – kiirgusintensiivsuse, kiirguse ja kiirgustiheduse koostoime/koosmõju, millega töötaja kokku puutub.
Artikkel 3 Kokkupuute piirväärtused
1.
Muudest, kui looduslikest optilise kiirguse allikatest pärineva mittekoherentse kiirgusega kokkupuute piirväärtused on sätestatud I lisas.
2.
Laserkiirgusega kokkupuute piirväärtused on sätestatud II lisas.
II JAGU
TÖÖANDJATE KOHUSTUSED Artikkel 4 Kokkupuute kindlaksmääramine ja riskianalüüs
1.
Kui töötajad puutuvad kokku tehislike optilise kiirguse allikatega, peab tööandja direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmisel hindama ja vajaduse korral mõõtma ja/või arvutama optilise
kiirguse tasemeid
, millega töötajad tõenäoliselt kokku puutuvad, et oleks võimalik kindlaks määrata ja jõustada vajalikud meetmed kokkupuute piiramiseks kohaldatavate piirväärtusteni.
Hindamise, mõõtmise ja/või arvutamise metoodika järgib laserkiirguse osas Rahvusvahelise Elektrotehnika Komisjoni (IEC) standardeid ja mittekoherentse kiirguse osas Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) ja Euroopa Standardikomitee (CEN) soovitusi.
Kokkupuutesituatsioonides, mis ei ole hõlmatud nimetatud standardite ja soovitustega ja kuni asjakohased EL standardid või soovitused muutuvad kättesaadavaks, kasutatakse hindamisel, mõõtmisel ja/või arvutamisel kasutusel olevaid siseriiklikke või rahvusvahelisi teaduspõhiseid juhiseid.
Mõlemas kokkupuutesituatsioonis võib hindamisel arvesse võtta seadme valmistaja poolt esitatud teavet, kui seade on hõlmatud asjakohaste ühenduse direktiividega.
2.
Kui töötajad puutuvad kokku looduslike optilise kiirguse allikatega,
tuleb igasuguste tööandjale kehtestatavate
kohustuste
määratlemine
tervise- ja
ohutuseriskide hindamisel
tuua liikmesriikide õiguspädevusse
.
3.
Lõikes 1 osutatud hindamist, mõõtmist ja/või
arvutusi kavandavad
ja teostavad pädevad teenistused või isikud kohase tihedusega, arvestades eelkõige direktiivi 89/391/EMÜ artiklite 7 ja 11 sätteid pädevate teenistuste või isikute ning töötajatega konsulteerimise ja nende osalemise kohta.
Lõikes 1 nimetatud kokkupuute taseme hindamisel saadud andmed, sealhulgas mõõtmisel ja/või arvutustel saadud andmeid, säilitatakse sobival kujul nii, et neid oleks hiljem võimalik kasutada.
4.
Vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõikele 3 pöörab tööandja riskianalüüsil erilist tähelepanu järgmisele:
a)
tehislike optilise kiirguse allikatega kokkupuute tase, lainepikkuste vahemik ja
kestus;
b)
käesoleva
direktiivi artiklis 3 sätestatud kokkupuute piirväärtused;
c)
eriti tundlikesse riskirühmadesse kuuluvate töötajate tervisele ja ohutusele avalduv mõju;
d)
optilise kiirguse ja valgustundlike kemikaalide omavahelise koostoime poolt töökohal töötajate tervisele ja ohutusele avalduv mõju;
e)
kaudsed mõjud nagu ajutine pimestamine, plahvatus või tulekahju;
f)
tehisliku
optilise kiirgusega kokkupuute taseme vähendamiseks kavandatud asendusseadmete olemasolu;
g)
tervisekontrolli käigus saadavad asjakohased andmed, sealhulgas avaldatud andmed, kuivõrd see on võimalik;
h)
kokkupuude mitme
tehisliku
optilise kiirguse allikaga;
i)
asjakohase IEC standardi kohane laserile kohaldatav klassifikatsioon ja kõik vastavad klassifikatsioonid kõikide tehislike allikate kohta, mis võivad tekitada sarnast kahju kui 3b või 4 klassi laser;
j)
optilise kiirguse allikate ja nendega seotud töövahendite tootjate poolt antud andmed, mis vastavad asjaomastele ühenduse direktiividele.
5.
Tööandja valduses peab olema riskianalüüs, mis vastab direktiivi 89/391/EMÜ artikli 9 lõike 1 punktile a, ning ta teeb kindlaks, milliseid meetmeid tuleb võtta kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 5 ja 6.
Riskianalüüs kantakse vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavale sobivale andmekandjale; selles võib sisalduda tööandja põhjendus selle kohta, et optilise kiirgusega seotud riskide laad ja ulatus teeb edasise üksikasjaliku riskianalüüsi tarbetuks.
Riskianalüüsi ajakohastatakse korrapäraselt, eriti siis kui on toimunud olulisi muudatusi, mis põhjustavad selle vananemist, või kui tervisekontrolli tulemused näitavad, et see on vajalik.
Artikkel 5 Riskide vältimisele või vähendamisele suunatud sätted
l.
Arvestades tehnika arengut ja meetmete kättesaadavust riski kontrollimiseks selle tekkimisel, kõrvaldatakse
tehisliku
optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevad riskid või vähendatakse neid võimalikult madalale tasemele.
Tehisliku
optilise kiirgusega kokkupuutest tulenevate riskide vähendamine toimub direktiivis 89/391/EMÜ sätestatud üldiste ennetuspõhimõtete alusel.
2.
Kui artikli 4 lõikes 1 osutatud riskianalüüs näitab tehislike optilise kiirguse allikatega kokku puutuvate töötajate osas
võimalust
, et kokkupuute piirväärtused võivad olla ületatud, loob ja rakendab tööandja tehniliste ja/või korralduslike meetmete tegevuskava,
mis on kavandatud piirväärtusi ületava kokkupuute ennetamiseks,
võttes eelkõige arvesse järgmist:
a)
muud töömeetodid, mis vähendavad optilisest kiirgusest põhjustatud riske;
b)
vähem optilist kiirgust tekitavate seadmete valik, võttes arvesse tehtavat tööd;
c)
tehnilised meetmed optilise kiirguse vähendamiseks, sealhulgas vajaduse korral blokeerimisseadmete, varjestusseadmete või nendega sarnaste tervisekaitse seadmete kasutamine;
d)
töövahendite, tööruumide ja töökohasüsteemide sobivad hooldusprogrammid;
e)
tööruumide ja töökohtade kujundus ja paigutus;
f)
kokkupuute kestuse ja taseme piiramine;
g)
asjakohaste isikukaitsevahendite kättesaadavus;
h)
seadme tootja juhendid, kui seade on hõlmatud asjakohaste ühenduse
direktiividega.
3
.
Artikli
4 kohaselt tehtud riskianalüüsi alusel tähistatakse tööruumid, kus töötajad võivad kokku puutuda tehislikest allikatest eralduvate optilise kiirguse tasemetega, mis ületavad kokkupuute piirväärtusi, asjakohaste märkidega vastavalt nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiivile 92/58/EMÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses).
EÜT L 245, 26.8.1992, lk 23.
Asjaomased piirkonnad tähistatakse ning neile ligipääsu piiratakse kui see on tehniliselt teostatav ja kui on olemas kokkupuute piirväärtuste ületamise risk.
4.
Töötajate kokkupuude ei tohi ületada kokkupuute piirväärtusi.
Kui hoolimata tööandja poolt käesoleva direktiivi nõuete täitmiseks tehislike optilise kiirguse allikate osas võetavatele meetmetele kokkupuute piirväärtusi ületatakse, võtab tööandja kohe meetmeid, et vähendada kokkupuudet allapoole piirväärtusi.
Tööandja teeb kindlaks kokkupuute piirväärtuste ületamise põhjused ja kohandab vastavalt kaitse- ja ennetusmeetmeid, et vältida piirväärtuste
taasületamist
.
5.
Vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artiklile 15 kohandab tööandja käesolevas artiklis nimetatud meetmeid vastavalt eriti tundlikesse riskirühmadesse kuuluvate töötajate vajadustele.
Artikkel 6 Töötajate teavitamine ja koolitus
Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikleid 10 ja 12, tagab tööandja, et tööl
tehisliku
optilise kiirgusega kokkupuutuvad töötajad ja/või nende esindajad saavad vajalikku teavet ja koolitust, mis on seotud käesoleva direktiivi artiklis 4 sätestatud riskianalüüsi tulemustega, mis käsitleb eelkõige:
a)
käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmeid;
b)
kokkupuute piirväärtusi ja nendega seotud võimalikke riske;
c)
käesoleva direktiivi artikli 4 kohaselt tehtud
tehisliku
optilise kiirgusega kokkupuute tasemete hindamise, mõõtmise ja/või arvutuste tulemusi koos nende tähenduse ja võimalike riskide selgitusega;
d)
seda, kuidas avastada kokkupuute kahjulikke mõjusid tervisele ja kuidas neist teatada;
e)
asjaolusid, mille korral on töötajatel õigus tervisekontrollile;
f)
ohutut töökorraldust kokkupuudest tingitud riskide vähendamiseks;
g)
asjakohaste isikukaitsevahendite nõuetekohast kasutamist.
Artikkel 7 Töötajatega konsulteerimine ja nende osalemine
Töötajatega ja/või nende esindajatega konsulteerimine ja nende osalemine käesoleva direktiiviga reguleeritud küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt.
III JAGU
MUUD SÄTTED Artikkel 8 Tervisekontroll
1.
Kõikide tervist kahjustavate mõjude ennetamise ja varajase avastamise ning kõikide optilisest kiirgusest tulenevate pikaaegsete terviseriskide ja krooniliste haiguste ennetamise eesmärgil
võtavad liikmesriigid vastu sätted asjakohase tervisekontrolli tagamiseks töötajatele
vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artiklile 14.
2.
Liikmesriigid tagavad, et tervisekontrolli viib läbi arst, töötervishoiuspetsialist või tervisekontrolli eest vastutav meditsiiniasutus kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga.
3.
Liikmesriigid loovad korra tagamaks, et iga töötaja kohta, kes läbib lõike 1 nõuete kohaselt tervisekontrolli, koostatakse individuaalne sanitaarraamat, mida hoitakse ajakohastatuna.
Sanitaarraamat sisaldab läbitud tervisekontrollide kokkuvõtet.
Neid peetakse sellisel kujul, et neid oleks võimalik kasutada ka hiljem, võttes arvesse konfidentsiaalsusnõuet.
Pädevale asutusele antakse taotluse korral asjassepuutuvate sanitaarraamatute koopiad, võttes arvesse konfidentsiaalsusnõuet.
Tööandja võtab kohased meetmed tagamaks, et arstil, töötervishoiuspetsialistil või tervisekontrolli eest vastutaval meditsiiniasutusel, nagu liikmesriigi poolt kindlaks määratud, on juurdepääs artiklis 4 osutatud riskianalüüsi tulemustele, kui sellised tulemused võivad olla vajalikud tervisekontrolli jaoks.
Töötajal on taotluse korral õigus tutvuda oma sanitaarraamatuga.
4.
Juhul kui tuvastatakse, et kokkupuude ületab piirväärtusi, võimaldatakse asjassepuutuva(te)l töötaja(te)l kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga läbida arstlik läbivaatus.
Nimetatud arstlik läbivaatus viiakse läbi ka juhul,
kui
tervisekontrolli tulemusena leitakse töötajal kindlaksmääratav haigus või kahjulik tervisemõju, mis arsti või töötervishoiuspetsialisti arvates on tööl
tehisliku
optilise kiirgusega kokkupuutumise tagajärg
.
Mõlemal juhul
:
a)
teatab arst või mõni muu piisavalt kvalifitseeritud isik töötajale isiklikult temaga seotud tulemusest.
Eelkõige peab ta saama teabe ja soovitused tervisekontrolli kohta, mis tal tuleks pärast kokkupuute lõppemist läbida;
b)
tööandjat teavitatakse kõikidest tervisekontrolli olulistest tulemustest, kooskõlas arstisaladuse põhimõttega;
c)
tööandja:
–
vaatab läbi artikli 4 kohaselt tehtud riskianalüüsi,
–
vaatab läbi meetmed, mis on artikli 5 kohaselt ette nähtud riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks,
–
võtab arvesse töötervishoiuspetsialisti või muu vastava kvalifikatsiooniga isiku või pädeva asutuse soovitusi, rakendades riski kõrvaldamiseks või vähendamiseks nõutavaid meetmeid kooskõlas
artikliga 5, ja
–
korraldab tervisekontrolli jätkamist ja tagab teiste sarnases kokkupuutes viibinud töötajate tervisliku seisundi kindlakstegemise.
Sellistel juhtudel võib pädev arst või töötervishoiuspetsialist või pädev asutus teha ettepaneku, et kokkupuutunud isik läbiks arstliku kontrolli.
Artikkel 9 Karistused
Liikmesriigid näevad ette piisavad karistused, mida tuleb kohaldada vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud siseriiklike õigusaktide rikkumise korral.
Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Artikkel 10 Tehnilised muudatused
1.
Lisades sätestatud kokkupuute piirväärtuste muudatused võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu asutamislepingu artikli 137 lõikes 2 sätestatud korras.
2.
Lisade rangelt tehnilist laadi muudatused, mis on kooskõlas:
a)
töövahendite ja/või tööruumide kavandamist, ehitamist, valmistamist või konstrueerimist käsitlevate direktiivide vastuvõtmisega tehnilise ühtlustamise ja standardiseerimise valdkonnas;
b)
tehnika arenguga, muudatustega kõige asjakohasemates ühtlustatud Euroopa standardites või rahvusvahelistes spetsifikatsioonides ning uute teaduslike avastustega optilise kiirgusega kokkupuute kohta töökeskkonnas,
võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt.
Artikkel 11 Komitee
1.
Komisjoni abistab direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 osutatud komitee.
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.
3.
Komitee võtab vastu oma töökorra.
IV JAGU
LÕPPSÄTTED Artikkel 12 Aruanded
Liikmesriigid esitavad komisjonile iga viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi praktikas rakendamise kohta, näidates selles ära tööturu osapoolte arvamuse.
Komisjon teavitab iga viie aasta järel Euroopa Parlamenti, nõukogu, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed ning tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteed nimetatud aruannete sisust, oma hinnangust
nimetatud aruannetele,
kõnealuses valdkonnas toimunud
arengust
ja kõigist meetmetest, mis võivad olla õigustatud uusi teaduslikult põhjendatud teadmisi silmas pidades.
Artikkel 13
Juhend
Käesoleva direktiivi kohaldamise lihtsustamiseks koostab komisjon juhendi artiklite 4 ja 5 sätete ning I ja II lisa rakendamise kohta.
Artikkel 14
Ülevõtmine
1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt …. * 4 aastat pärast käesoleva direktiivi
jõustumise kuupäeva
.
.
Nad edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.
Kui liikmesriigid need
meetmed
vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2.
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate või juba vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 15
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Artikkel 16
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
.
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
I LISA
MITTEKOHERENTNE OPTILINE KIIRGUS
Biofüüsikaliselt asjakohased optilise kiirgusega kokkupuute väärtused on võimalik määrata allpool toodud valemitega.
Kasutatav valem sõltub kiirgusallikast eralduva kiirguse lainepiirkonnast ja tulemusi tuleks võrrelda tabelis 1.1. esitatud vastavate kokkupuute piirväärtustega.
Ühe optilise kiirguse allika kohta võib olla rohkem kui üks kokkupuute väärtus ja sellele vastav kokkupuute piirväärtus.
Numeratsioon a–o viitab vastavale reale tabelis 1.1.
a)
(Heff on asjassepuutuv ainult vahemikus 180 kuni 400 nm)
b)
(HUVA on asjassepuutuv ainult vahemikus 315 kuni 400 nm)
c), d)
(LB on asjassepuutuv ainult vahemikus 300 kuni 700 nm)
e), f)
(EB on asjassepuutuv ainult vahemikus 300 kuni 700 nm)
g–l)
(Vaata tabelist 1.1 asjakohased λ1 ja λ2 väärtused)
m), n)
(EIR on asjassepuutuv ainult vahemikus 780 kuni 3000 nm)
o)
(Hskin on asjassepuutuv ainult vahemikus 380 kuni 3000 nm)
Käesoleva direktiivi eesmärkidel võib ülalpool esitatud valemid asendada järgmiste avaldistega ja kasutades järgmistes tabelites esitatud diskreetseid väärtusi:
a)
ja
b)
ja
c)
, d)
e)
, f)
g – l)
(Vaata tabelist 1.1 asjakohased λ1 ja λ2 väärtused)
m)
, n)
o)
ja
Märkused:
Eλ (λ,t), Eλ
spektraalne kiirgusintensiivus ehk võimsuse spektraaltihedus –
teatud pinnale langeva kiirguse võimsus pindalaühiku kohta, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta ja nanomeetri kohta [W m-2 nm-1]; Eλ (λ,t) ja Eλ väärtused saadakse mõõtmise teel või võib need anda seadme valmistaja;
Eeff
efektiivne kiirgusintensiivsus (UV piirkond) –
S (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgustihedus UV lainepikkuste vahemikus 180 kuni 400 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2];
H
kokkupuude kiirgusega
, kiirgustiheduse ajaintegraal, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta [J m-2];
Heff efektiivne kokkupuude kiirgusega – S (λ) järgi spektraalselt kaalutud kokkupuude kiirgusega, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta [J m-2];
EUVA
kogukiirgusintensiivsus (UVA
) – arvutuslik kiirgustihedus UV-A lainepikkuse vahemikus 315 kuni 400 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2];
HUVA
kokkupuude kiirgusega
, kiirgustiheduse integraal aja ja lainepikkuse järgi või kiirgustiheduse summa UV-A lainepikkuse vahemikus 315 kuni 400 nm, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta [J m-2];
S (λ)
spektraalne kaalutegur
, mis võtab arvesse silmadele ja nahale suunatud tervisemõju sõltuvuse UV kiirguse lainepikkusest, (Tabel 1.2) [ühikuta suurus];
t, Δt
aeg, kokkupuute kestus
, mida väljendatakse sekundites [s];
λ
lainepikkus
, mida väljendatakse nanomeetrites [nm];
Δ λ
ribalaius
, mida väljendatakse nanomeetrites [nm], arvutus- või mõõteintervallid;
Lλ (λ), Lλ allika
spektraalne kiirgustihedus,
mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta, steradiaani kohta ja nanomeetri kohta [W m-2 sr -1 nm-1];
R (λ)
spektraalne kaalutegur
, mis võtab arvesse nähtava valguse ja IR-A kiirguse poolt silmadele põhjustatud termilise kahjustuse sõltuvuse lainepikkusest (Tabel
1.3
) [ühikuta suurus];
LR
efektiivne kiirgustihedus
(termiline kahjustus) – R (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgustihedus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta ja steradiaani kohta [W m- 2 sr –1];
B (λ)
spektraalne kaalutegur
, mis võtab arvesse sinise valguse poolt silmadele põhjustatud fotokeemilise kahjustuse sõltuvuse lainepikkusest (Tabel 1.3) [ühikuta suurus];
LB
efektiivne kiirgustihedus (sinine valgus) –
B (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgustihedus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta ja steradiaani kohta [W m-2 sr–1];
EB
efektiivne kiirgusintensiivus (sinine valgus) –
B (λ) järgi spektraalselt kaalutud arvutuslik kiirgusintensiivsus, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2];
EIR
kogukiirgusintensiivsus (termiline kahjustus) –
arvutuslik kiirgustihedus infrapunakiirguse lainepikkuse vahemikus 780 kuni 3000 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2];
Eskin
kogukiirgusintensiivsus (nähtav valgus, IR-A ja IR-B) –
arvutuslik kiirgustihedus nähtava valguse ja infrapunakiirguse lainepikkuse vahemikus 380 kuni 3000 nm, mida väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2];
Hskin
kokkupuude kiirgusega
, kiirgustiheduse integraal aja ja lainepikkuse järgi või kiirgustiheduse summa nähtava valguse ja infrapunakiirguse lainepikkuse vahemikus 380 kuni 3000 nm, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta (J m-2);
α
nägemisnurk –
nurk, mille all paistab nähtav allikas vaatepunktist ümbritsevas ruumis, mida väljendatakse milliradiaanides (mrad).
Nähtav allikas on tõeline või virtuaalne objekt, mis moodustab võrkkestale väikseima võimaliku kujutise.
Tabel 1.1: Kokkupuute piirväärtused mittekoherentsele optilisele kiirgusele
Indeks
Lainepikkus nm
Kokkupuute piirväärtus
Ühikud
Märkused
Kehaosa
Oht
a.
180-400
(UV-A, UV-B
ja UV-C)
Heff = 30
Päeva kestus 8 tundi
[J m-2]
silma sarvkest
silma sidekest
silmalääts
nahk
valgusest põhjustatud sarvkestapõletik (fotokeratiit)
sidekestapõletik
(konjunktiviit)
kae moodustumine
(kataraktogenees)
erüteemia
elastoos
nahavähk
b.
315-400
(UV-A)
HUVA = 104
Päeva kestus 8 tundi
[J m-2]
silmalääts
kaemoodustumie (kataraktogenees)
c.
300-700
(sinine valgus)
vt märkus 1
LB =
kui t ≤ 10 000 s
LB:[W m-2 sr-1]
t: [sekundit]
kui α ≥ 11 mrad
silma võrkkest
valgusest põhjustatud võrkkesta põletik (fotoretiniit)
d.
300-700
(sinine valgus)
vt märkus 1
LB = 100
kui t > 10 000 s
[W m-2 sr-1]
e.
300-700
(sinine valgus)
vt märkus 1
EB =
kui t ≤ 10 000 s
EB: [W m-2]
t: [sekundit]
kui α < 11 mrad
vt märkus 2
f.
300-700
(sinine valgus)
(vt märkus 1)
EB = 0,01
t >10 000 s
[W m-2]
g.
380-1400
(nähtav valgus ja
IR-A)
LR =
kui t > 10 s
[W m-2 sr-1]
Cα = 1,7 kui
α ≤ 1,7 mrad
Cα = α kui
1,7 ≤ α ≤ 100 mrad
Cα = 100 kui
α > 100 mrad
λ?= 380; λ2= 1400
silma võrkkest
võrkkesta põletus
h.
380-1400
(nähtav valgus ja IRA )
LR =
kui 10 µs ≤ t ≤ 10 s
LR:[W m-2 sr-1]
t: [sekundit]
i.
380-1400
(nähtav valgus ja
IR-A)
LR =
kui t <10 µs
[W m-2 sr-1]
j.
780-1400
(IR-A)
LR =
kui t > 10 s
[W m-2 sr-1]
Cα = 11 kui
α ≤ 11 mrad
Cα = α kui
11≤ α ≤ 100 mrad
Cα = 100 kui
α
> 100 mrad
(mõõtevaateväli 11 mrad)
λ?= 780; λ2= 1400
silma võrkkest
võrkkesta põletus
k.
780-1400
(IR-A)
LR =
kui 10 µs ≤ t ≤ 10 s
LR: [W m-2 sr-1]
t: [sekundit]
l.
780-1400
(IR-A)
LR =
kui t < 10 µs
[W m-2 sr-1]
m.
780-3000
(IR-A ja IR-B)
EIR = 18 000 t-0,75
kui t ≤ 1000 s
E: [Wm-2]
t: [sekundit]
silma sarvkest
silmalääts
sarvkesta põletus
kae moodustumine
n.
780-3000
(IR-A ja IR-B)
EIR = 100
kui t > 1000 s
[W m-2]
o.
380-3000
(nähtav valgus,
IR-A)
ja IR-B)
Hskin = 20 000 t0,25
kui t < 10 s
H: [J m-2]
t: [sekundit]
nahk
põletus
Märkus
1: Vahemik 300 kuni 700 nm hõlmab osa UV-B kiirgusest, kogu UV-A kiirguse ja enamuse nähtavast valgusest; siiski viidatakse üldjuhul nendega seotud ohtude korral "sinise valguse" ohule.
Rangelt võttes hõlmab sinine valgus ainult umbes vahemikku 400 kuni 490 nm.
Märkus
2: Eriti väikeste allikate fikseerimise korral (nägemisnurk α < 11mrad), võib LB ümber arvestada EB-ks.
Tavaliselt kohaldatakse seda vaid oftalmoloogiliste instrumentide puhul või liikumatu silma korral anesteesia ajal.
Maksimaalne "vaatamise aeg" leitakse: tmax = 100 / EB kus EB väljendatakse ühikuga W m-2.
Tavaliste nägemisülesannete ajal ei ületa see silma liikumise tõttu 100 s.
Tabel 1.2: S (λ) [ühikuta suurus], 180 nm kuni 400 nm
λ (nm)
S (λ)
λ (nm)
S (λ)
λ (nm)
S (λ)
λ (nm)
S (λ)
λ (nm)
S (λ)
180
0,0120
228
0,1737
276
0,9434
324
0,000520
372
0,000086
181
0,0126
229
0,1819
277
0,9272
325
0,000500
373
0,000083
182
0,0132
230
0,1900
278
0,9112
326
0,000479
374
0,000080
183
0,0138
231
0,1995
279
0,8954
327
0,000459
375
0,000077
184
0,0144
232
0,2089
280
0,8800
328
0,000440
376
0,000074
185
0,0151
233
0,2188
281
0,8568
329
0,000425
377
0,000072
186
0,0158
234
0,2292
282
0,8342
330
0,000410
378
0,000069
187
0,0166
235
0,2400
283
0,8122
331
0,000396
379
0,000066
188
0,0173
236
0,2510
284
0,7908
332
0,000383
380
0,000064
189
0,0181
237
0,2624
285
0,7700
333
0,000370
381
0,000062
190
0,0190
238
0,2744
286
0,7420
334
0,000355
382
0,000059
191
0,0199
239
0,2869
287
0,7151
335
0,000340
383
0,000057
192
0,0208
240
0,3000
288
0,6891
336
0,000327
384
0,000055
193
0,0218
241
0,3111
289
0,6641
337
0,000315
385
0,000053
194
0,0228
242
0,3227
290
0,6400
338
0,000303
386
0,000051
195
0,0239
243
0,3347
291
0,6186
339
0,000291
387
0,000049
196
0,0250
244
0,3471
292
0,5980
340
0,000280
388
0,000047
197
0,0262
245
0,3600
293
0,5780
341
0,000271
389
0,000046
198
0,0274
246
0,3730
294
0,5587
342
0,000263
390
0,000044
199
0,0287
247
0,3865
295
0,5400
343
0,000255
391
0,000042
200
0,0300
248
0,4005
296
0,4984
344
0,000248
392
0,000041
201
0,0334
249
0,4150
297
0,4600
345
0,000240
393
0,000039
202
0,0371
250
0,4300
298
0,3989
346
0,000231
394
0,000037
203
0,0412
251
0,4465
299
0,3459
347
0,000223
395
0,000036
204
0,0459
252
0,4637
300
0,3000
348
0,000215
396
0,000035
205
0,0510
253
0,4815
301
0,2210
349
0,000207
397
0,000033
206
0,0551
254
0,5000
302
0,1629
350
0,000200
398
0,000032
207
0,0595
255
0,5200
303
0,1200
351
0,000191
399
0,000031
208
0,0643
256
0,5437
304
0,0849
352
0,000183
400
0,000030
209
0,0694
257
0,5685
305
0,0600
353
0,000175
210
0,0750
258
0,5945
306
0,0454
354
0,000167
211
0,0786
259
0,6216
307
0,0344
355
0,000160
212
0,0824
260
0,6500
308
0,0260
356
0,000153
213
0,0864
261
0,6792
309
0,0197
357
0,000147
214
0,0906
262
0,7098
310
0,0150
358
0,000141
215
0,0950
263
0,7417
311
0,0111
359
0,000136
216
0,0995
264
0,7751
312
0,0081
360
0,000130
217
0,1043
265
0,8100
313
0,0060
361
0,000126
218
0,1093
266
0,8449
314
0,0042
362
0,000122
219
0,1145
267
0,8812
315
0,0030
363
0,000118
220
0,1200
268
0,9192
316
0,0024
364
0,000114
221
0,1257
269
0,9587
317
0,0020
365
0,000110
222
0,1316
270
1,0000
318
0,0016
366
0,000106
223
0,1378
271
0,9919
319
0,0012
367
0,000103
224
0,1444
272
0,9838
320
0,0010
368
0,000099
225
0,1500
273
0,9758
321
0,000819
369
0,000096
226
0,1583
274
0,9679
322
0,000670
370
0,000093
227
0,1658
275
0,9600
323
0,000540
371
0,000090
Tabel 1.3: B (λ), R (λ) [ühikuta suurused], 380 nm kuni 1400 nm
λ (nm)
B (λ)
R (λ)
300 ≤ λ < 380
0,01
–
380
0,01
0,1
385
0,013
0,13
390
0,025
0,25
395
0,05
0,5
400
0,1
1
405
0,2
2
410
0,4
4
415
0,8
8
420
0,9
9
425
0,95
9,5
430
0,98
9,8
435
1
10
440
1
10
445
0,97
9,7
450
0,94
9,4
455
0,9
9
460
0,8
8
465
0,7
7
470
0,62
6,2
475
0,55
5,5
480
0,45
4,5
485
0,32
3,2
490
0,22
2,2
495
0,16
1,6
500
0,1
1
500 < λ ≤ 600
100,02·(450-
λ
)
1
600 < λ ≤ 700
0,001
1
700 < λ ≤ 1050
–
100,002·(700-
λ
)
1050 < λ ≤ 1150
–
0,2
1150 < λ ≤ 1200
–
0,2·100,02·(1150-
λ
)
1200 < λ ≤ 1400
–
0,02
II LISA
OPTILINE LASERKIIRGUS
Optilise kiirgusega kokkupuute biofüüsikaliselt asjakohased väärtused võib määrata allpool esitatud valemite abil.
Kasutatav valem sõltub allikast eralduva kiirguse lainepikkusest ja kestusest ja tulemusi tuleks võrrelda tabelites 2.2–2.4 esitatud vastavate kokkupuute piirväärtustega.
Ühe optilise laserkiirguse allika kohta võib olla rohkem kui üks kokkupuute väärtus ja sellele vastav kokkupuute piirväärtus.
Koefitsiendid tabelites 2.2–2.4 osutatud summade arvutamiseks on loetletud tabelis 2.5 ja korduva kokkupuute parandustegurid on loetletud tabelis 2.6.
[W m-2]
[J m-2]
Märkused:
dP
võimsus
, mida väljendatakse vattides [W];
dA
pindala,
mida väljendatakse ruutmeetrites [m2];
E (t), E
kiirgusintensiivsus või võimsustihedus
: teatud pinnale langeva kiirguse võimsus pindalaühiku kohta, mida tavaliselt väljendatakse vattides ruutmeetri kohta [W m-2].
E(t), E väärtused saadakse mõõtmise teel või võib need anda seadme valmistaja;
H
kokkupuude kiirgusega
, kiirgustiheduse ajaintegraal, mida väljendatakse džaulides ruutmeetri kohta [J m-2];
t
aeg, kokkupuute kestus
, mida väljendatakse sekundites [s];
λ
lainepikkus
, mida väljendatakse nanomeetrites [nm];
γ
mõõdetavat vaatevälja piirav koonusnurk,
mida väljendatakse milliradiaanides [mrad];
γm
mõõdetav vaateväli,
mida väljendatakse milliradiaanides [mrad]
;
α allika
avanemisnurk, mida
väljendatakse milliradiaanides [mrad]
;
piirav ava
: ringikujuline ala, mille ulatuses arvutatakse kiirgusintensiivsuse ja kiirgusega kokkupuute keskmised;
G
integraalne kiirgustihedus:
kiirgustiheduse integraal antud kokkupuute aja jooksul, mida väljendatakse kiirgusenergiana kiirgava pinna pindalaühiku kohta ja emissiooni ruuminurga ühiku kohta, džaulides ruutmeetri kohta ja steradiaani kohta [J m-2 sr-1].
Tabel 2.1: Kiirguse ohud
Lainepikkus [nm]
λ
Kiirguse
vahemik
Mõjutatud elund
Oht
Kokkupuute piirväärtuse tabel
180–400
UV
silm
fotokeemiline kahjustus ja termiline kahjustus
2.2; 2.3
180–400
UV
nahk
erüteemia
2.4
400–700
nähtav
silm
võrkkesta kahjustus
2.2
400–600
nähtav
silm
fotokeemiline kahjustus
2.3
400–700
nähtav
nahk
termiline kahjustus
2.4
700–1400
IR-A
silm
termiline kahjustus
2.2; 2.3
700–1400
IR-A
nahk
termiline kahjustus
2.4
1400–2600
IR-B
silm
termiline kahjustus
2.2
2600–106
IR-C
silm
termiline kahjustus
2.2
1400–106
IR-B, IR-C
silm
termiline kahjustus
2.3
1400–106
IR-B, IR-C
nahk
termiline kahjustus
2.4
Tabel 2.2 Silmade laseriga kokkupuute piirväärtused Lühike kokkupuuteaeg < 10 s
Lainepikkusa[nm]
Ava
Kestus [s]
10-13–10-11
10-11–10-9
10-9–10-7
10-7–1,8 · 10-5
1,8 · 10-5–5 · 10-5
5 · 10-5–10-3
10-3 – 101
UV-C
180–280
1 mm kui t<0,3 s; 1,5 · t0,375 kui 0,3<t<10 s
E = 3 · 1010 · [W m-2]
Vaata märkust c
H = 30 [J · m-2]
UV-B
280–302
303
H = 40 [J m-2]; kui t < 2,6 · 10-9 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
304
H = 60 [J m-2]; kui t < 1,3 · 10-8 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
305
H = 100 [J m-2]; kui t < 1,0 · 10-7 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
306
H = 160 [J m-2]; kui t < 6,7 · 10-7 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
307
H = 250 [J m-2]; kui t < 4,0 · 10-6 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
308
H = 400 [J m-2]; kui t < 2,6 · 10-5 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
309
H = 630 [J m-2]; kui t < 1,6 · 10-4 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
310
H = 103 [J m-2]; kui t < 1,0 · 10-3 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
311
H = 1,6 · 103 [J m-2]; kui t < 6,7 · 10-3 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
312
H = 2,5 · 103 [J m-2]; kui t < 4,0 · 10-2 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
313
H = 4,0 · 103 [J m-2]; kui t < 2,6 · 10-1 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
314
H = 6,3 · 103 [J m-2]; kui t < 1,6 · 100-4 siis H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2 ] vaata märkus d
UV-A
315–400
H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2]
nähtav
valgus
ja IR-A
400–700
7 mm
H = 1,5 · 10-4 CE [J m-2]
H = 2,7 · 104 t 0,75 CE [J m-2]
H = 5 · 10-3 CE [J m-2]
H = 18 · t 0,75 CE [J m-2]
700–1050
H = 1,5 · 10-4 CA CE [J m-2]
H=2,7 · 104 t 0,75 CA CE [J m-2]
H = 5 · 10-3 CA CE [J m-2]
H = 18 · t 0,75 CA CE [J m-2]
1050- 1400
H = 1,5 · 10-3 CC CE [J m-2]
H =2,7 · 105 t 0,75 CC CE [J m-2]
H = 5 · 10-2 CC CE [J m-2]
H = 90 · t 0,75 CC CE [J m-2]
IR-B
&
IR-C
1400–1500
Vt märkus b
E = 1012 [W m-2] Vt märkus c
H = 103 [J m-2]
H=5,6 · 103 · t 0,25 [J m-2]
1500–1800
E = 1013 [W m-2] Vt märkus c
H = 104 [J m-2]
1800–2600
E = 1012 [W m-2] Vt märkus c
H = 103 [J m-2]
H=5,6 ·103 · t 0,25 [J m-2]
2600–10 6
E = 1011 [W m-2 ] Vt märkus c
H=100 [J m-2]
H = 5,6 · 103 · t 0,25 [J m-2]
a
Kui laseri lainepikkus on hõlmatud kahe piirväärtusega, kohaldatakse rangemat.
b
Kui 1400≤λ<10
5
nm: ava läbimõõt = 1 mm kui t ≤ 0,3 s ja 1,5t
0,375
mm kui 0,3 s < t < 10 s; kui 10
5
≤λ<10
6
nm: ava läbimõõt = 11 mm.
c
Kuna sellisel impulsipikkuse kohta on teave puudulik, soovitab ICNIRP kasutada kiirgusintensiivsuse piirväärtust 1 ns impulsi jaoks.
d
Tabelis on üksikute laserimpulsside väärtused.
Kui tegemist on mitme laserimpulsiga, peab vahemikku T
min
(loetletud tabelis 2.6) toimunud impulsid kokku liita ja tulemus tuleb asetada valemisse 5,6 · 10
3
t
0,25
.
Tabel 2.3 Silmade laseriga kokkupuute piirväärtused Pikk kokkupuuteaeg ≥ 10 s
Lainepikkusa [nm]
Ava
Kestus [s]
101–102
102–104
104–3 · 104
UV-C
180–280
3,5 mm
H = 30 [J m-2]
UV-B
280–302
303
H = 40 [J m-2]
304
H = 60 [J m-2]
305
H = 100 [J m-2]
306
H = 160 [J m-2]
307
H = 250 [J m-2]
308
H = 400 [J m-2]
309
H = 630 [J m-2]
310
H = 1,0 103 [J m-2]
311
H = 1,6 103 [J m-2]
312
H = 2,5 103 [J m-2]
313
H = 4,0 103 [J m-2]
314
H = 6,3 103 [J m-2]
UV-A
315–400
H = 104 [J m-2]
Nähtav
400 – 700
400–600
Fotokeemiline b
Võrkkestakahjustus
7 mm
H = 100 CB [J m-2]
(γ = 11 mrad)d
E = 1 CB [W m-2]; (γ = 1,1 t0,5 mrad)d
E = 1 CB [W m-2]
(γ = 110 mrad)d
400 -700
Termiline b
Võrkkestakahjustus
kui α < 1,5 mrad siis E = 10 [W m-2]
kui α > 1,5 mrad ja t ≤ T2 siis H = 18CE t0,75 [J m-2 ]
kui α > 1,5 mrad ja t > T2 siis E = 18CE T2-0,25 [W m-2]
IR-A
700–1400
7 mm
kui α < 1,5 mrad siis E = 10 CA CC ???????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????
[W m-2]
kui α > 1,5 mrad ja t ≤ T2 siis H = 18 CA CC CE??????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????? t0,75 [J m-2]
kui α > 1,5 mrad ja t > T2 siis E = 18 CA CC CE???????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????
T2-0,25 [W m-2] (
ei või ületada
1000 W m-2 )
IR-B
&
IR-C
1400–106
Vaatac
E = 1000 [W m-2]
a
Kui laseri lainepikkus või muu omadus on hõlmatud kahe piirväärtusega, kohaldatakse rangemat.
b
Väikeste allikate puhul, millede vaatenurk on 1,5 mrad või vähem, nähtava valguse kahekordne piirväärtused E alates 400 nm kuni 600 nm vähendada soojuskiirguse piirväärtuseni, kui 10s≤t<T
1
ja kuni fotokeemilise kiirguse piirväärtuseni kui kokkupuute aeg on suurem.
T
1
ja T
2
jaoks vt Tabel 2.5.
Fotokeemilise kiirguse võrkkestale põhjustatavat ohtu võib väljendada ka kiirgustiheduse ajaintegraalina G = 10
6
C
B
[Jm
-2
sr
-1
)] kui t > 10s ja kuni t = 10 000 s ja L = 100 C
B
[W m
-2
sr
-1
] kui t > 10 000 s.
G ja L mõõtmisel tuleb γ
m
-i kasutada kui keskmistatud vaatevälja.
Nähtava valguse ja infrapunakiirguse vaheline ametlik piir on CIE määratud 780 nm.
Veerg lainepikkuste ribade nimetustega on vaid kasutajale parema ülevaate andmiseks.
(CEN kasutab tähist G, CIE kasutab tähist L
t
ning IEC ja CENELEC kasutavad tähist L
P
.)
c
Lainepikkusele 1400 - 10
5
nm: ava läbimõõt = 3,5 mm; lainepikkusele 10
5
- 10
6
nm: ava läbimõõt = 11 mm.
d
Kokkupuute väärtuse mõõtmiseks võetakse γ arvesse järgmiselt: Kui α (allika avanemisnurk. ) > γ ( piirav koonusnurk, esitatud vastavas veerus sulgudes), siis mõõdetavale vaateväljale γ
m
tuleb anda γ väärtus.
(Kui kasutada laiemat mõõtmise vaatevälja, hinnatakse ohtu üle).
Kui α < γ siis mõõdetav vaateväli γ
m
peab olema piisavalt avar, et katta allikas täielikult, samas ei piirata seda teiselt poolt ja see võib olla suurem kui γ.
Tabel 2.4: Naha suhtes kohaldatavad laseriga kokkupuute piirväärtused
Lainepikkusa [nm]
Ava
Kestus [s]
< 10-9
10-9 - 10-7
10-7 - 10-3
10-3 – 101
101 - 103
103 - 3 · 104
UV
(A, B, C)
180-400
3, 5mm
E = 3 · 1010 [W m-2]
Sama, mis silma kokkupuute piirnorm
nähtav valgus ja IR-A
400-700
3, 5mm
E = 2 · 1011 [W m-2]
H=200 CA
[J m-2]
H = 1,1 · 104 CA t 0,25 [J m-2]
E = 2 · 103 CA [W m-2]
700 -1400
E = 2 · 1011 CA [W m-2]
IR-B
&
IR-C
1400-1500
E = 1012 [Wm-2]
Sama, mis silma kokkupuute piirväärtus
1500-1800
E = 1013 [W m-2]
1800-2600
E = 1012 [W m-2]
2600-106
E = 1011 [W m-2]
a Kui laseri lainepikkus või mõni muu omadus on hõlmatud kahe piirväärtusega, kohaldatakse rangemat.
Tabel 2.5: Kohaldatavad parandustegurid ja teised arvutusparameetrid
ICNIRP-i loetelu kohane parameeter
Kehtiv spektrivahemik
(nm)
Väärtus
CA
λ < 700
CA 1,0
700–1050
CA = 10 0,002(λ–700)
1050–1400
CA 5,0
CB
400–450
CB = 1,0
450–700
CB = 10 0,02(λ–450)
CC
700–1150
CC = 1,0
1150–1200
CC = 10 0,018(λ–1150)
1200–1400
CC = 8,0
T1
λ < 450
T1 = 10 s
450–500
T1 = 10 · [10 0,02 (λ–450) ] s
λ > 500
T1 = 100 s
ICNIRP-i loetelu kohane parameeter
Kehtiv bioloogilise toime korral
Väärtus
αmin
kõik termilised mõjud
αmin = 1,5 mrad
ICNIRP-i loetelu kohane parameeter
Kehtiv nurgavahemik (mrad)
Väärtus
CE
α < αmin
Ce = 1,0,
αmin < α < 100
CE = α / αmin
α > 100
CE = α2 / (αmin · αmax) mrad
kui αmax = 100 mrad
T2:
α < 1,5
T2 = 10 s
1,5 < α < 100
T2 = 10 · [10 (α–1,5) / 98,5 ] s
α > 100
T2 = 100 s
ICNIRP-i loetelu kohane parameeter
Kehtiv kokkupuuteaeg (s)
Väärtus
γ
t ≤ 100
γ = 11 [mrad]
100 < t < 104
γ = 1,1 t 0, 5 [mrad]
t > 104
γ = 110 [mrad]
Tabel 2.6: Korduva kokkupuutumise parandustegurid
Kõiki kolme järgnevat üldreeglit tuleb kohaldada kõikide korduvate kokkupuudete korral, mis tekivad korduvas režiimis töötavate impulsslaserite või skaneerivate lasersüsteemide puhul:
1.
Impulsside rea igast üksikust impulsist põhjustatud kokkupuude ei tohi ületada sellise impulsikestusega üksikimpulsi kokkupuute piirväärtust.
2.
Igasuguse impulsside rea (või impulsside rea alarühma) tekitatud kokkupuude aja t jooksul ei tohi ületada kokkupuute piirväärtust aja t jaoks.
3.
Impulsside rea igast üksikust impulsist põhjustatud kokkupuude ei tohi ületada üksikimpulsi kokkupuute piirväärtust, mis on korrutatud kumulatiivse termilise toime parandusteguriga Cp=N-0,25, kus N on impulsside arv.
See reegel kohaldub vaid kokkupuute termilise kahjustuse piirväärtuste suhtes, kusjuures kõik vähem kui Tmin jooksul antud impulsse käsitletakse ühe impulsina.
Parameeter
Kehtiv spektrivahemik (nm)
Väärtus
Tmin
315
<
λ≤ 400
Tmin = 10 -9 s (= 1 ns)
400
<
λ≤ 1050
Tmin = 18 · 10 -6 s (= 18 μs)
1050
<
λ≤ 1400
Tmin = 50 · 10 -6 s (= 50 μs)
1400
<
λ≤ 1500
Tmin = 10 -3 s (= 1 ms)
1500
<
λ≤ 1800
Tmin = 10 s
1800
<
λ≤ 2600
Tmin = 10 -3 s (= 1 ms)
2600
<
λ≤ 10 6
Tmin = 10 -7 s (= 100 ns)
