P6_TA(2006)0023
Suhkruturu ühine korraldus *
A6-0391/2005
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta ( KOM(2005)0263 – C6-0243/2005 – 2005/0118(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2005)0263 ); ELTs veel avaldamata.
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0243/2005 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengu-, eelarve-, eelarvekontrolli- ja rahvusvahelise kaubanduse komisjonide arvamusi ( A6-0391/2005 ),
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
täpsustab, et määruse ettepanekus märgitud assigneeringud on puhtalt näitlikud kuni kokkuleppe sõlmimiseni, mis käsitleb finantsperspektiive 2007. aastaks ja järgnevateks aastateks;
3.
nõuab, et komisjon kinnitaks pärast järgmise finantsperspektiivi vastuvõtmist määruse ettepanekus märgitud summad või vajadusel esitaks korrigeeritud summad Euroopa Parlamendile ja nõukogule heakskiitmiseks, tagades sellega vastavuse piirmääradele;
4.
palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
5.
peab vastuvõetamatuks, et nõukogu teatas poliitilise kokkuleppe saavutamisest suhkruturu reformimise osas, mis mõjutab paljudes liikmesriikides oluliselt selle sektori edasist arengut, ilma eelnevalt Euroopa Parlamendilt arvamuse saamist.
Nõukogu ei tohi kunagi lõplikku poliitilist kokkulepet sõlmida enne Euroopa Parlamendiga konsulteerimist;
6.
palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heakskiidetud tekstist;
7.
palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
8.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud Muudatusettepanek 1 Põhjendus 2 (2)
Ühenduse suhkruturg põhineb põhimõtetel, mida teiste turgude ühises korralduses on
oluliselt
reformitud.
Täitmaks asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärke ning eriti stabiliseerimaks turge ja tagamaks suhkrusektoris tegutsevale põllumajanduses hõivatud rahvastikuosale rahuldav elatustase, on vaja
põhjalikult läbi vaadata
suhkrusektori turgude
ühine korraldus
.
(2)
Ühenduse suhkruturg põhineb põhimõtetel, mida teiste turgude ühises korralduses on reformitud.
Täitmaks asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärke ning eriti stabiliseerimaks turge ja tagamaks suhkrusektoris tegutsevale põllumajanduses hõivatud rahvastikuosale rahuldav elatustase, on vaja
muuta
suhkrusektori turgude
ühist korraldust
.
Muudatusettepanek 2 Põhjendus 3 a (uus)
(3 a) Ühenduse suhkruturg on tõenäoliselt eriti muutlik reformi esimesel neljal aastal (2006–2010), kui viiakse ellu ümberkorralduskava.
Võrdlushinnasüsteem ei ole teistes põllumajandussektorites toonud edu ei turgude stabiliseerimisel ega kindla väikseima turuhinna seadmisel.
Neljaks aastaks – 2006 kuni 2010 – on vajalik säilitada sekkumishinnasüsteem, nähes vajadusel ette suhkru kokkuostmist sekkumisametite poolt.
Sel eesmärgil tuleb kindlaks määrata nii valge suhkru kui toorsuhkru sekkumishind tasemel, mis tagaks suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajate õiglase tasu, võttes samas arvesse tarbijate huvisid.
Suhkrule tagatud hinnad kehtivad samuti sahharoosisiirupite ning isoglükoosi ja inuliinisiirupi puhul, mille hinnad sõltuvad suhkruhindadest.
Alates turustusaastast 2010/2011 määratakse kindlaks sekkumissüsteemi asendav võrdlushind.
Muudatusettepanek 3 Põhjendus 5 a (uus)
(5 a) Võttes arvesse valge suhkru sekkumishinda ja tavapärast tootlikkust (130 kg suhkrut iga tonni standardkvaliteediga suhkrupeedi kohta), tuleb kindlaks määrata kvoodikohasele suhkrupeedile kohaldatav miinimumhind, et tagada suhkrupeedikasvatajatele rahuldav elatustase.
Muudatusettepanek 4 Põhjendus 6 a (uus)
(6 a) Võttes arvesse asjaolu, et ainult väike osa suhkru hinna langusest arvatakse maha Euroopa tarbija hinnast (1,5% töödeldud suhkru puhul, mis moodustab 70% kogu toodetud suhkrust; 5% söögisuhkru puhul, mis moodustab 30% kogu toodetud suhkrust), seega tuleb peedi võrdlushindade ja minimaalhinna tasemed kehtestada põhiliselt tootmis-, importimis- ja tarbimiskoguste muutumise järgi, mis tagavad ühenduse turu tasakaalu.
Muudatusettepanek 5 Põhjendus 7 (7)
Suhkruettevõtjate ja suhkrupeedikasvatajate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks on vaja erivahendeid.
Seetõttu tuleks kehtestada standardeeskirjad suhkrupeedi ostjate ja müüjate vaheliste lepingusuhete reguleerimiseks.
Erinevad looduslikud, majanduslikud ja tehnilised tingimused muudavad raskeks suhkrupeedi ostutingimuste ühtlustamise ühenduses.
Suhkrupeedikasvatajate ühenduste ning suhkruettevõtjate ühenduste vahel on juba sõlmitud majandusharusisesed kokkulepped.
Raameeskirjadega peaks seepärast määratlema üksnes suhkrupeedikasvatajatelt ja suhkrutootjatelt nõutavad miinimumtagatised, et kindlustada suhkruturu nõuetekohane toimimine, ja teatud eeskirjadest erandite tegemine peaks olema võimalik majandusharusiseste kokkulepetega
.
(7)
Suhkruettevõtjate ja suhkrupeedikasvatajate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks on vaja erivahendeid.
Seetõttu tuleks kehtestada standardeeskirjad suhkrupeedi ostjate ja müüjate vaheliste lepingusuhete reguleerimiseks.
Spetsiifiliste majandusraskuste puhul, millele raamsätted ei suuda ühte tõsiseltvõetavat lahendust pakkuda, peaksid majandusharusisesed kokkulepped pärast komisjoni osakondadega konsulteerimist võimaldama teatud eeskirjadest piiratud ulatuses ja piiratud aja jooksul kõrvale kalduda
.
Muudatusettepanek 6 Põhjendus 8 (8)
Põhjused, mille tõttu ühendus on võtnud vastu suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootmiskvoodisüsteemi, püsivad edasi.
Kuid ühenduses ja rahvusvahelisel tasandil toimunud arengute tõttu on vaja tootmissüsteemi kohandada,
et näha ette uus kvootide korraldus ja vähendamine
.
Sarnaselt eelmise kvoodisüsteemiga peaks liikmesriik eraldama kvoote tema territooriumil asuvatele ettevõtjatele.
Uus suhkrusektori turgude ühine korraldus peaks säilitama kvootide õigusliku seisundi, kuna vastavalt Euroopa Kohtu praktikale on kvoodisüsteem suhkrusektori turu reguleerimise mehhanism, mille eesmärk on tagada üldistes huvides olevate eesmärkide saavutamine.
(8)
Põhjused, mille tõttu ühendus on võtnud vastu suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi tootmiskvoodisüsteemi, püsivad edasi.
Kuid ühenduses ja rahvusvahelisel tasandil toimunud arengute tõttu on vaja tootmissüsteemi
ja eelkõige kvoote
kohandada,
et tagada turgude tasakaal suhkrusektoris
.
Sarnaselt eelmise kvoodisüsteemiga peaks liikmesriik eraldama kvoote tema territooriumil asuvatele ettevõtjatele.
Uus suhkrusektori turgude ühine korraldus peaks säilitama kvootide õigusliku seisundi, kuna vastavalt Euroopa Kohtu praktikale on kvoodisüsteem suhkrusektori turu reguleerimise mehhanism, mille eesmärk on tagada üldistes huvides olevate eesmärkide saavutamine.
Muudatusettepanek 7 Põhjendus 8 a (uus)
(8 a) Asjaolu, et Euroopa Liit kehtestas 2000. aastal režiimi, mis põhineb Balkani riikidest pärit suhkru tollimaksuta piiramatul juurdepääsul, tekitas pretsedenditu impordikasvu, eelkõige ebaseadusliku kaubanduse tõttu, mis jäi kauaks märkamata.
Impordi taasreguleerimine 2005. aastal võimaldas peatada suhkru ebaseadusliku sissetoomise ühendusse ja tagada siseturu tasakaalu.
Muudatusettepanek 8 Põhjendus 8 b (uus)
(8 b) On olemas objektiivne oht, et ebaseaduslik kaubandus, mis arenes pärast ühenduse turu avamist Balkani riikidest pärit suhkru ilma tollimaksu ja kogusepiiranguteta impordile, tekkis taas, kui jõustus vähimarenenud riikide suhtes vastu võetud algatus "Kõik peale relvade".
Et ühendus võiks tõhusalt ja ratsionaalselt kohandada oma tootmiskvoote, on tal seega vaja luua endale piisavad reguleerimisvahendid, mis võimaldavad tal säilitada kontrolli suhkru pakkumise üle oma turul ja kõrvaldada igasugune ebaseaduslikku laadi kaubandus, mis tekitab turuhäireid ja viib ühenduse tootmissüsteemi tasakaalust välja.
Ka arenguriikidel on suurt abi vaja, et nad saaksid vältida nimetatud praktika kasutamist ning et nad saaksid võimalikult suurt kasu algatusest "Kõik peale relvade".
Muudatusettepanek 9 Põhjendus 8 c (uus)
(8 c) Algatusega "Kõik peale relvade", mis võimaldab vähimarenenud riikidel importida suhkrut ilma tollimaksu ja kvootideta, võib kaasneda kolmnurkkaubanduse tekkimise oht, mille täheldamine mõistlikes rahanduslikes tingimustes on peaaegu võimatu; see võiks kahjustada ühenduse turu stabiilsust.
Nimetatud kolmnurkkaubandus seab lisaks ohtu vähimarenenud riikide arengu enda, sest toob kasu ainult suurtele rahvusvahelistele ettevõtjatele, avaldamata positiivset mõju kohalikule suhkrutootmisest elatuvale elanikkonnale.
Kuna paljud arenguriigid ainult ekspordile suunatud tootmisviiside raames sõltuvad suhkrust, on oluline tagada, et kolmnurkkaubandusest tingitud oht ei seaks takistusi arenguriikide juurdepääsule ELi turgudele.
Muudatusettepanek 10 Põhjendus 9
(9)
Arvestades Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaekogu ja Euroopa Liidu suhkru ekspordisubsiidiumide apellatsioonikoja hiljutisi suhkrut käsitlevaid otsuseid ning tagamaks ühenduse ettevõtjatele tõrgeteta üleminek endiselt kvoodisüsteemilt praegusele, peaks turustusaastal 2006/2007 olema võimalik eraldada turustusaastal 2004/2005 C-suhkrut tootnud ettevõtjatele lisakvoot tingimustel, milles võetakse arvesse C-suhkru väiksemat väärtust.
välja jäetud
Muudatusettepanek 11 Põhjendus 9 a (uus)
(9 a) Naftaressursside vähenemine maailmas on aidanud kaasa toornafta hinna pretsedenditule tõusule.
Selles kontekstis kujutab alkoholi tootmine suhkrusektoris endast põhilist trumpi, mis puudutab alternatiivsete energiaallikate arendamist.
Võttes arvesse turgude ühtse korralduse reformi mõju tootmistasanditele, tuleb neid arenguid seega ennetada ja tugevdada, avades suhkruharule perspektiive kvootideta tootmisse bioetanoolituru selge loomise abil.
Muudatusettepanek 78
(9 b) EL peaks püüdma kaotada eksporditoetused võimalikult kiiresti, hiljemalt 2013. aastaks.
Muudatusettepanek 12 Põhjendus 10 a (uus)
(10 a) Ettevõtted, kellel on isoglükoosi lisakvoot peavad siiski eelnevalt loobuma suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kavaga ette nähtud abist.
Muudatusettepanek 13 Põhjendus 11 (11)
Ühenduse suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi toodangu piisava vähendamise tagamiseks
peaks
komisjonil
olema õigus kohandada kvoote sobivale tasemele pärast ümberkorraldusfondi tegevuse lõppemist aastal 2010.
(11)
Arvestades tasakaalustatud ühenduse turu saavutamise vajadusega,
peaks
nõukogul
olema õigus kohandada
suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi
kvoote sobivale tasemele pärast ümberkorraldusfondi tegevuse lõppemist aastal 2010
, juhul kui olukord seda nõuab ning komisjoni ettepanekul ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga
.
Muudatusettepanek 14 Põhjendus 15 a (uus)
(15 a) Tuleb tagada, et keemia- ja farmaatsiatööstused saaksid suhkrut hankida maailmaturuhindadega.
Muudatusettepanek 15 Põhjendus 28 a (uus)
(28 a) Tuleb tugevdada päritolureegleid, et vältida päritolunimetuse omandamist rafineerimise teel.
Muudatusettepanek 16 Põhjendus 29 (29)
Ühendusel on mitu turule sooduspääsu käsitlevat kokkulepet kolmandate riikidega ja seoses sellega on neil riikidel võimalik roosuhkrut ühendusse eksportida soodsatel tingimustel.
Seetõttu on vaja hinnata rafineerimistehaste rafineerimiseks mõeldud suhkru vajadust ning väljastada teatavatel tingimustel impordilitsentse ainult ühenduse täiskoormusega rafineerimistehastele.
(29)
Ühendusel on mitu turule sooduspääsu käsitlevat kokkulepet kolmandate riikidega ja seoses sellega on neil riikidel võimalik roosuhkrut ühendusse eksportida soodsatel tingimustel.
Seetõttu on vaja hinnata rafineerimistehaste rafineerimiseks mõeldud suhkru vajadust ning väljastada teatavatel tingimustel impordilitsentse ainult ühenduse täiskoormusega rafineerimistehastele.
Sellele vaatamata tuleb alates turustusaastast 2009/2010 impordilitsentse väljastada ka teistele suhkrutehastele.
Muudatusettepanek 17 Põhjendus 29 a (uus)
(29 a) Ajutiselt tuleb peatada vähimarenenud riikide suhkrutoodete turule sooduspääs kui nende eksport Euroopa Liitu ületab nende siseriiklikku tootmisvõimet, millest on maha arvatud muudele otstarvetele suunatud kogused, peamiselt siseriiklikule tarbimisele ja kolmandatesse riikidesse eksportimiseks mõeldud kogused.
Komisjon peaks seega turule sooduspääsu alusel soodustatud riikidelt saama arvulisi andmeid nende suhkru sisetoodangu ja sisetarbimise ning sama toote impordi ja ekspordi kohta.
Nimetatud arvulised andmed peaksid hõlmama ka töödeldud toodetes sisalduvat suhkrut.
Muudatusettepanek 18 Põhjendus 29 b (uus)
(29 b) Tuleb keelustada üldise soodustuste süsteemi alusel soodustatud riikidel kasutada kolmandatest, vähimarenenud riikide rühma mittekuuluvatest riikidest pärit suhkrut toodetes, mida nad soovivad ELis müüa turule sooduspääsu tingimuste korra raames.
Muudatusettepanek 20 Põhjendus 32 (32)
Kogusepiirangute järgimise tagamine eeldab usaldusväärse ja tõhusa järelevalvesüsteemi loomist.
Selleks tuleks eksporditoetuse andmiseks nõuda ekspordilitsentsi.
Eksporditoetust tuleks anda kasutatavate piirnormide ulatuses vastavalt iga kõnealuse toote konkreetsele olukorrale.
Sellest reeglist võib erandeid lubada üksnes asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud toodete puhul, mille suhtes kogusepiirangud ei kehti.
Tuleks luua sätted halduseeskirjadest kõrvalekaldumise puhuks, kui eksporditoetustega kaetud eksport ei ületa tõenäoliselt ette nähtud koguseid.
(32)
Kogusepiirangute järgimise tagamine eeldab usaldusväärse ja tõhusa järelevalvesüsteemi loomist.
Selleks tuleks
nii
eksporditoetuse
kui kvoodivälise ekspordi loa
andmiseks nõuda ekspordilitsentsi.
Eksporditoetust tuleks anda kasutatavate piirnormide ulatuses vastavalt iga kõnealuse toote konkreetsele olukorrale.
Sellest reeglist võib erandeid lubada üksnes asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud toodete puhul, mille suhtes kogusepiirangud ei kehti.
Tuleks luua sätted halduseeskirjadest kõrvalekaldumise puhuks, kui eksporditoetustega kaetud eksport ei ületa tõenäoliselt ette nähtud koguseid.
Muudatusettepanek 21 Põhjendus 34 (34)
On asjakohane sätestada meetmed, mida võetakse juhul, kui märkimisväärne hindade tõus või langus häirib või ohustab häirida ühenduse turgu.
Need meetmed võivad hõlmata vajalikuks ajavahemikuks kvoodi avamist alandatud tariifiga toimuvaks suhkru impordiks maailmaturult.
(34)
On asjakohane sätestada meetmed, mida võetakse juhul, kui märkimisväärne hindade tõus või langus häirib või ohustab häirida ühenduse turgu.
Ühenduse tootmise puudujäägi korral võivad
need meetmed hõlmata vajalikuks ajavahemikuks kvoodi avamist alandatud tariifiga toimuvaks suhkru impordiks maailmaturult;
Muudatusettepanek 22 Põhjendus 38 (38)
Ühenduse äärepoolseimate piirkondade suhkrutootmise iseloomulikud jooned eristavad sealset suhkrutootmist ülejäänud ühenduses toimuvast suhkrutootmisest.
Seega tuleks anda sellele sektorile rahalist toetust, määrates nimetatud piirkondade talupidajatele vahendid pärast seda, kui on jõustunud kohalikku tootmist stimuleerivad toetusprogrammid, mille liikmesriigid koostavad vastavalt nõukogu […] määrusele (EÜ) nr..../2005, millega nähakse ette põllumajanduse erimeetmed Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades.
(38)
Ühenduse äärepoolseimate piirkondade suhkrutootmise iseloomulikud jooned eristavad sealset suhkrutootmist ülejäänud ühenduses toimuvast suhkrutootmisest.
Seega tuleks anda sellele sektorile rahalist toetust, määrates nimetatud piirkondade talupidajatele vahendid pärast seda, kui on jõustunud kohalikku tootmist stimuleerivad toetusprogrammid, mille liikmesriigid koostavad vastavalt nõukogu […] määrusele (EÜ) nr..../2005, millega nähakse ette põllumajanduse erimeetmed Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades.
Tuleb ette näha eriabi nendele ühenduse tsoonidele ja piirkondadele, kus on majanduslikke või sotsiaalseid raskusi.
Muudatusettepanek 23 Põhjendus 40 (40)
Üleminekuga määruses (EÜ) nr 1260/2001 ette nähtud korralt käesolevas määruses sätestatud korrale võivad kerkida esile raskused, mida käesolevas määruses ei ole käsitletud.
Tegelemaks selliste raskustega, peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu üleminekumeetmeid,
(40)
Üleminekuga määruses (EÜ) nr 1260/2001 ette nähtud korralt käesolevas määruses sätestatud korrale võivad kerkida esile raskused, mida käesolevas määruses ei ole käsitletud
, nagu ebakindluse tekkimine piirkondades, kus tehakse sügiskülvi turustusaastaks 2006/2007
.
Tegelemaks selliste raskustega, peaks komisjonil olema võimalik võtta vastu üleminekumeetmeid,
Muudatusettepanek 24 Põhjendus 40 a (uus)
(40 a) Euroopa suhkrutööstuse ümberkorraldamise raames on kõige tähtsam, et nõukogu tagaks Euroopa struktuurifondide ja kõigi sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika vahendite mobiliseerimise, et optimeerida ümberkorraldamise juhtimist ja soodustada uute töökohtade loomist.
Ettenähtud reformi suure ulatuse ja lühikese ajavahemiku tõttu eelkõige maapiirkondades, kus esineb mitut tüüpi majandustegevust, on eriti hädavajalik arendada kiiresti piirkondlikke kavu Euroopa struktuurifondide ja kõigi sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika vahendite toetuse abil.
See on kooskõlas Lissaboni strateegia ja Euroopa tööhõivestrateegia eesmärkidega, komisjoni välja pakutud poliitiliste suunistega ühtekuuluvuse valdkonnas aastateks 2007–2013 ning vastab eriti komisjoni teatisele ümberkorralduste ja tööhõive kohta
1
.
Selles teatises rõhutatakse eelkõige ühtset nõuet, et EL kannaks tema poolt rakendatavast poliitikast tulenevad kulud (punkt 1.1), ja vajadust kasutada kõiki ühenduse rahastamisvahendeid ning põhilisi rahastamisvahendeid, mis liikmesriigid täiendavalt ja integreeritult sätestavad, et juhtida majanduslikke muutusi ja optimeerida mõju tööhõivele (punkt 2.1.3).
_____________________
1
Komisjoni teatis pealkirjaga "Ümberkorraldused ja tööhõive – ümberkorralduste ennetamine ja nendega kaasaminek tööhõive arengut silmas pidades: Euroopa Liidu roll" KOM(2005)0120 .
Muudatusettepanek 25 Artikli 1 lõige 1 a (uus)
1 a.
Suhkrusektori turgude ühise korraldusega tahetakse täita asutamislepingu artiklis 33 püstitatud eesmärke, eelkõige stabiliseerida turge, suurendada ühenduse suhkrurežiimi turusuunitlust ja tagada suhkrusektoris tegutsevale põllumajanduses hõivatud rahvastikuosale rahuldav elatustase.
Muudatusettepanek 26 Artikli 2 punkt 6 a (uus)
6 a) eksporditud suhkur, eksporditud isoglükoos ja eksporditud inuliinisiirup – antud turustusaastal asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutega määratud piirides kolmandatesse riikidesse eksporditud suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogused;
Muudatusettepanek 27 Artikli 2 punkt 7
7) suhkru ülejääk, isoglükoosi ülejääk ja inuliinisiirupi ülejääk – suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal üle
punktides 5 ja 6
viidatud koguste;
7) suhkru ülejääk, isoglükoosi ülejääk ja inuliinisiirupi ülejääk – suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogus, mis on toodetud kindlal turustusaastal üle
punktides 5, 6 ja 6 a
viidatud koguste;
Muudatusettepanek 28 Artikli 2 punkt 11 a (uus)
11 a) vähimarenenud riikidest pärit soodussuhkur – antud vähimarenenud riigis toodetud ja sealt eksporditud kogused, mis ületavad rahvusvahelisele suhkruorganisatsioonile teada antud siseriiklikku tarbimist;
Muudatusettepanek 29 Artikkel 2 a (uus)
Artikkel 2 a
Hinnasüsteem
1.
Turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/2010 kehtestatakse vastavalt artiklis 17 a toodud sätetele sekkumissüsteem, mille aluseks on sekkumishind.
2.
Alates turustusaastast 2010/2011, asendatakse sekkumissüsteem võrdlushinnal põhineva süsteemiga.
Muudatusettepanek 30 Artikkel 3
Võrdlushinnad
Võrdlushinnad
või sekkumishinnad
1.
Valge suhkru võrdlushind on järgmine:
1.
Valge suhkru võrdlushind
või sekkumishind
on järgmine:
a) 631,9
eurot
tonni kohta turustusaastal 2006/2007;
a) 631,9
EURi
tonni kohta turustusaastal 2006/2007;
b)
476,5 eurot
tonni kohta turustusaastal 2007/2008;
b)
571,2 EURi
tonni kohta turustusaastal 2007/2008;
c)
449,9 eurot
tonni kohta turustusaastal 2008/2009;
c)
525,8 EURi
tonni kohta turustusaastal 2008/2009;
d)
385,5 eurot
tonni kohta turustusaastal 2009/2010.
d)
442,3 EURi
tonni kohta turustusaastal 2009/2010.
2.
Toorsuhkru võrdlushind on järgmine:
2.
Valge suhkru võrdlushind
või sekkumishind
on järgmine:
a) 496,8
eurot
tonni kohta turustusaastal 2006/2007;
a) 496,8
EURi
tonni kohta turustusaastal 2006/2007;
b)
394,9 eurot
tonni kohta turustusaastal 2007/2008;
b)
496,8 EURi
tonni kohta turustusaastal 2007/2008;
c)
372,9 eurot
tonni kohta turustusaastal 2008/2009;
c)
441,2 EURi
tonni kohta turustusaastal 2008/2009;
d)
319,5 eurot
tonni kohta turustusaastal 2009/2010.
d)
366,6 EURi
tonni kohta turustusaastal 2009/2010.
3.
Lõigetes 1 ja 2 nimetatud võrdlushindu kohaldatakse pakkimata suhkru puhul, mis on hangitud tehasest ja laaditud ostja poolt valitud veovahendile.
Kõnealused hinnad kehtivad I lisas kirjeldatud standardkvaliteediga valge suhkru ja toorsuhkru puhul.
3.
Lõigetes 1 ja 2 nimetatud võrdlushindu
või sekkumishindu
kohaldatakse pakkimata suhkru puhul, mis on hangitud tehasest ja laaditud ostja poolt valitud veovahendile.
Kõnealused hinnad kehtivad I lisas kirjeldatud standardkvaliteediga valge suhkru ja toorsuhkru puhul.
Muudatusettepanek 31 Artikli 5 lõige 1 1.
Kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind on järgmine:
1.
Kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind on järgmine:
a) 32,86
eurot
tonni kohta turustusaastal 2006/2007;
a) 32,86
EURi
tonni kohta turustusaastal 2006/2007;
b)
25,05 eurot
tonni kohta turustusaastal 2007/2008.
b)
31,6 EURi
tonni kohta turustusaastal 2007/2008.
b a) 30,6 EURi tonni kohta turustusaastal 2008/2009;
b c) 29,4 EURi tonni kohta turustusaastal 2009/2010.
Kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinda võib majandusharusisese kokkuleppe alusel alandada kuni 10% võrra.
Muudatusettepanek 32 Artikli 5 lõige 2 2.
Lõikes 1 nimetatud miinimumhinda kohaldatakse I lisas kirjeldatud standardkvaliteediga suhkrupeedi puhul.
2.
Lõikes 1 nimetatud miinimumhinda kohaldatakse I lisas kirjeldatud standardkvaliteediga suhkrupeedi puhul
ning see vastab 130 kg kvoodikohase suhkru toodangule
.
Nimetatud hind kehtib "tarnimisel tarnepunkti".
Muudatusettepanek 33 Artikli 5 lõige 4 4.
Suhkrupeedikoguste puhul, mis vastavad
neile
tööstusliku suhkru
või suhkru ülejäägi kogustele, mille suhtes kehtib artiklis 15 sätestatud ülejäägimaks, korrigeerib asjaomane suhkruettevõtja müügihinda nii, et see on vähemalt võrdne kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinnaga
.
4.
Suhkrupeedikoguste puhul, mis vastavad tööstusliku suhkru
kogustele, peab asjaomane suhkruettevõtja maksma vähemalt majandusharusisese kokkuleppega kinnitatud hinda, võttes arvesse suhkru lisandväärtust, suhkru institutsionaalse hinna ja kvoodikohase suhkrupeedi hinna suhet pärast ümberkorraldusperioodi ning tavapärast tootlikkust (130 kg iga tonni 16-protsendilise suhkrusisaldusega suhkrupeedi kohta).
Muudatusettepanek 34 Artikli 5 lõige 4 a (uus)
4 a.
Suhkrupeedikoguste puhul, mis vastavad ülejäägi kogustele, mille suhtes kehtib artiklis 15 sätestatud ülejäägimaks või müüakse ühenduse turul ilma, et neile oleks ülejäägimaksu kohaldatud, peab asjaomane suhkruettevõtja korrigeerima ostuhinda nii, et see vastaks vähemalt kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinnale.
Muudatusettepanek 36 Artikkel 8
Artikkel 8
Lisasuhkrukvoodid
1.
Hiljemalt 31. juuliks 2006 võivad suhkruettevõtjad, kes tootsid määruse (EÜ) nr 1260/2001 kohast C-suhkrut turustusaasta 2004/2005 jooksul, esitada liikmesriigile, kus suhkruettevõtja asub, taotluse lisakvoodi määramiseks koguse kohta, mis on kehtestatud IV lisas.
Lisakvoodid tuleb määrata vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.
välja jäetud
2.
Juhul kui nõudlus lisakvootide järele ületab olemasoleva siseriikliku koguse, näeb asjaomane liikmesriik ette määratavate koguste proportsionaalse vähendamise.
3.
Kooskõlas lõigetega 1 ja 2 ettevõtjatele määratud lisakvoodid maksustatakse ühekordselt makstava summaga.
Kõnealune summa on võrdne turustusaastal 2006/2007 kohaldatava ümberkorraldusabi summaga.
Maksu kogutakse määratud lisakvoodi tonni kohta.
4.
Maksu kogutakse määratud lisakvoodi tonni kohta.
Liikmesriik kehtestab lõike 3 kohaselt ühekordselt makstava kogusumma oma territooriumil asuvatele ettevõtjatele, kellele on määratud lisakvoot.
Asjaomased suhkruettevõtjad maksavad ühekordselt makstava summa tähtajaks, mille määrab kindlaks liikmesriik.
Tähtaeg ei ole hiljem kui 28. veebruaril 2007.
5.
Juhul kui suhkruettevõtja ei ole ühekordselt makstavat summat tasunud enne 2007. aasta 28. veebruari, lisakvoote asjaomasele suhkruettevõtjale määratuks ei loeta.
Muudatusettepanek 37 Artikkel 9
Artikkel 9
Lisaisoglükoosikvoodid
Turustusaastal 2006/2007 lisatakse 100 000 tonni suurune isoglükoosikvoot III lisas kindlaksmääratud isoglükoosikvoodile.
Turustusaastal 2007/2008 ja turustusaastal 2008/2009 lisatakse täiendav 100 000 tonni suurune isoglükoosikvoot eelneva turustusaasta kvoodile.
välja jäetud
Liikmesriigid määravad ettevõtjatele lisakvoodid proportsionaalselt isoglükoosikvootidega, mis on määratud kooskõlas artikli 7 lõikega 2.
Muudatusettepanek 38 Artikli 10 lõige 2 2.
Võttes arvesse nõukogu määruses (EÜ) nr …./2005 (ümberkorraldusmäärus) sätestatud ümberkorralduskava tulemusi, otsustab
komisjon
artikli 39 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt 2010. aasta veebruari lõpuks, milline on vajaminev protsent, et vähendada kehtivaid suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kvoote liikmesriigi või piirkonna kohta, pidades silmas turgude tasakaalustamatuse vältimist alates turustusaastast 2010/2011.
2.
Komisjoni ettepanekul ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ning
võttes arvesse määruses (EÜ) nr …./2005 (ümberkorraldamine) ette nähtud ümberkorraldamise tulemusi, otsustab
nõukogu
artikli 39 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt 2010. aasta veebruari lõpuks, milline on vajaminev protsent, et vähendada kehtivaid suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kvoote liikmesriigi või piirkonna kohta, pidades silmas turgude tasakaalustamatuse vältimist alates turustusaastast 2010/2011.
Muudatusettepanek 39 Artikli 12 punkt c a (uus)
c a) eksporditakse kolmandatesse riikidesse vastavalt käesolevas määruses ettenähtud tingimusele.
Muudatusettepanek 40 Artikkel 12 a (uus)
Artikkel 12 a
Suhkru ülejääkide turustusvõimalused
Komisjon korraldab uuringu suhkru ülejääkidele turustusvõimaluste leidmiseks üleminekuajaks, kasutades neid energiatootmisel.
Muudatusettepanek 41 Artikli 13 lõike 1 punkt a
a) artikli 17 kohaselt volitatud tootja ja kasutaja on kauba kohta sõlminud tarnelepingu enne turustusaasta lõppu;
a) artikli 17 kohaselt volitatud tootja
ja/või tarnija
ja kasutaja on kauba kohta sõlminud tarnelepingu enne turustusaasta lõppu;
Muudatusettepanek 42 Artikli 13 lõike 2 punkt a
a) alkoholi, rummi,
eluspärmi
ja Rinse Appelstroopi;
a) alkoholi,
energeetilise otstarbega bioetanooli,
rummi,
pärmi
ja Rinse Appelstroopi;
Muudatusettepanek 43 Artikli 13 lõike 2 punkt b
b) suhkrusisalduseta tööstuslikke tooteid, mille töötlemiseks
kasutatud suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogus lõpptootes ületab 50% massist
;
b) suhkrusisalduseta tööstuslikke tooteid, mille töötlemiseks
kasutatakse toorainena teatud koguses suhkrut, isoglükoosi või inuliinisiirupit
;
Muudatusettepanek 44 Artikli 13 lõike 3 esimene lõik 3.
Artikli 1 lõike 1 punktides b–e loetletud toodetele
võidakse anda
tootmistoetust, juhul kui suhkru ülejääk, isoglükoosi ülejääk või inuliinisiirupi ülejääk ei ole kättesaadav hinnaga, mis vastab käesoleva artikli lõike 2 punktides b ja c nimetatud toodete tootmise maailmahinnale.
3.
Artikli 1 lõike 1 punktides b–e loetletud toodetele
antakse
tootmistoetust, juhul kui suhkru ülejääk, isoglükoosi ülejääk või inuliinisiirupi ülejääk ei ole kättesaadav hinnaga, mis vastab käesoleva artikli lõike 2 punktides b ja c nimetatud toodete tootmise maailmahinnale.
Muudatusettepanek 45 Artikli 13 lõike 3 kolmas lõik
Tootmistoetus määratakse kindlaks, võttes arvesse eriti imporditud suhkru kasutamisest tingitud kulusid, mis ettevõtjatel tuleks kanda maailmaturult tarnimise korral, ning ühenduse turul olemasoleva suhkru ülejäägi hinda või võrdlushinda, juhul kui suhkru ülejääki ei ole.
Tootmistoetus määratakse kindlaks, võttes arvesse eriti imporditud suhkru kasutamisest tingitud kulusid, mis ettevõtjatel tuleks kanda maailmaturult tarnimise korral, ning ühenduse turul olemasoleva suhkru ülejäägi hinda või võrdlushinda
või sekkumishinda
, juhul kui suhkru ülejääki ei ole.
Muudatusettepanek 46 Artikli 14 lõike 2 esimese lõigu punkt a
a) teavitavad asjaomast liikmesriiki hiljemalt jooksva turustusaasta
31. jaanuariks
ülekantavatest suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kogustest;
a) teavitavad asjaomast liikmesriiki hiljemalt jooksva turustusaasta
15. veebruariks
ülekantavatest suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi kogustest;
Muudatusettepanek 47 Artikli 14 lõike 2 teise lõigu sissejuhatus
Esimese lõigu punktis a nimetatud kuupäev
31. jaanuar
asendatakse:
Esimese lõigu punktis a nimetatud kuupäev
15. veebruar
asendatakse:
Muudatusettepanek 48 Artikli 14 lõike 2 teise lõigu punkt b
b)
Ühendkuningriigis asuvate ettevõtjate puhul 15. veebruariga;
välja jäetud
Muudatusettepanek 49 Artikli 15 lõike 1 punkt a
a) ükskõik millise turustusaasta vältel toodetud suhkru ülejääk, isoglükoosi ülejääk ja inuliinisiirupi ülejääk, välja arvatud kogused, mis on kantud üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisse ning ladustatud kooskõlas artikliga 14, või artikli 12 punktis c nimetatud kogused;
a) ükskõik millise turustusaasta vältel toodetud suhkru ülejääk, isoglükoosi ülejääk ja inuliinisiirupi ülejääk, välja arvatud
asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutega määratud piirides kolmandatesse riikidesse eksporditud kogused või
kogused, mis on kantud üle järgmise turustusaasta kvoodikohasesse tootmisse ning ladustatud kooskõlas artikliga 14, või artikli 12 punktis c nimetatud kogused
ning artikli 12 punktis c a nimetatud eksporditavad kogused
;
Muudatusettepanek 50 Artikli 15 lõike 1 punkt b
b) tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup, mille kohta ei ole määratud tähtajaks esitatud mingeid tõendeid, et see on töödeldud üheks artikli 13 lõikes 2 nimetatud toodetest;
b) tööstuslik suhkur, tööstuslik isoglükoos ja tööstuslik inuliinisiirup, mille kohta ei ole
kasutava ettevõtte poolt
määratud tähtajaks esitatud mingeid tõendeid, et see on töödeldud üheks artikli 13 lõikes 2 nimetatud toodetest;
Muudatusettepanek 51 Artikli 15 lõike 1 punkt c a (uus)
c a) suhkru ülejääk, isoglükoosi ülejääk ja inuliinisiirupi ülejääk, mille kohta ei ole tähtajaliselt esitatud tõendit eksportimise kohta.
Muudatusettepanek 52 Artikli 15 lõige 3 3.
Lõike 1 kohaselt tasutava ülejäägimaksu nõuab liikmesriik sisse oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt lõikes 1 nimetatud tootmiskogustele, mis on
asjaomasel
turustusaastal ettevõtjatele kehtestatud.
3.
Lõike 1 kohaselt tasutava ülejäägimaksu nõuab liikmesriik sisse oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt lõikes 1 nimetatud tootmiskogustele, mis on turustusaastal ettevõtjatele kehtestatud.
Lisaks sellele nõutakse maksud lõike 1 punktis b nimetatud koguste kohta sisse kasutatavatelt ettevõtetelt.
Muudatusettepanek 53 Artikli 16 lõige 4 4.
Ühenduse suhkru ja inuliinisiirupi
ettevõtjad võivad taotleda, et
suhkrupeedi või suhkruroo
kasvatajad või siguritarnijad kannaksid
50% kõnealusest tootmismaksust.
4.
Kutsealavahelistes kokkulepetes võivad
ühenduse suhkru ja inuliinisiirupi
ettevõtjad jagada tootmismaksu
suhkrupeedi või suhkruroo
kasvatajate või siguritarnijatega
.
Suhkrupeedi või suhkruroo kasvatajate või siguritarnijate osalus ei tohi ületada
50% kõnealusest tootmismaksust.
Muudatusettepanek 54 Artikkel 17 a (uus)
Artikkel 17 a
Sekkumissüsteem
1.
Turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/2010 on iga suhkrut tootva liikmesriigi poolt määratud sekkumisametil vastavalt artikli 39 lõikes 2 osutatud korrale kohustus osta talle pakutud kvoodikohaselt toodetud valget suhkrut ja toorsuhkrut, mis on toodetud ühenduses koristatud suhkrupeedist või suhkruroost, tingimusel, et eelnevalt on asjaomase suhkru kohta sõlmitud ladustamisleping pakkuja ja nimetatud ameti vahel.
Kui suhkru kvaliteet erineb standardkvaliteedist, mille kohta sekkumishind on fikseeritud, tuleb viimast kohandada hindade suurendamise või vähendamise teel.
2.
Turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/2010 ostavad sekkumisametid vajadusel suhkrut sekkumishinna eest, mis kehtib piirkonnas, kus suhkur ostuhetkel asub.
3.
Turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/2010 võivad sekkumisametid suhkrut müüa vaid hinnaga, mis on sekkumishinnast kõrgem.
Muudatusettepanek 55 Artikli 19 lõike 1 esimene lõik 1.
Säilitamaks turu struktuurilist tasakaalu võrdlushinna lähedasel tasemel, võidakse turult kuni järgmise turustusaasta alguseni kõrvaldada kõigi liikmesriikide jaoks ühine protsent kvoodikohast suhkrut, kvoodikohast isoglükoosi ja kvoodikohast inuliinisiirupit, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid ühenduse kohustusi.
1.
Säilitamaks turu struktuurilist tasakaalu võrdlushinna
või sekkumishinna
lähedasel tasemel, võidakse turult kuni järgmise turustusaasta alguseni kõrvaldada kõigi liikmesriikide jaoks ühine protsent kvoodikohast suhkrut, kvoodikohast isoglükoosi ja kvoodikohast inuliinisiirupit, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid ühenduse kohustusi.
Muudatusettepanek 56 Artikli 19 lõike 3 teise lõigu teine taane
–
lisakvootide kohaseks toodanguks
.
–
täiendavaks tootmiskvoodiks
, mis võib ulatuda 105 protsendini
.
Muudatusettepanek 57 Artikli 25 lõige 1 a (uus)
1 a.
Kui import mõnest vähimarenenud riigist ületab kõnesoleva riigi tootmisvõimsuse ja sisetarbimise tavalise taseme vahe, peatab komisjon impordi sellest riigist.
Muudatusettepanek 58 Artikli 25 lõike 2 esimene lõik 2.
Juhul kui tekib lõikes 1 nimetatud olukord, võtab komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vastu otsuse võtta tarvitusele vajalikud meetmed.
2.
Juhul kui tekib lõikes 1
või lõikes 1 a
nimetatud olukord, võtab komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vastu otsuse võtta tarvitusele vajalikud meetmed.
Muudatusettepanek 59 Artikkel 25 a (uus)
Artikkel 25 a
Soodusimpordi kogused
Kui kohaldatakse artiklit 18 või kui soodusimpordi kogused ületavad artiklis 19 sätestatud kogust, võtab komisjon vajalikud meetmed artikli 27 lõigete 2 ja 3 kohaldamiseks.
Muudatusettepanek 60 Artikli 26 lõige 3 3.
Juhul kui artikli 13 lõikes 3 nimetatud tootmistoetus ei garanteeri artikli 13 lõikes 2 nimetatud toodete tootmiseks vajalikke varusid, võib komisjon
teatavate koguste puhul täielikult või osaliselt
peatada CN-koodi 1701 alla kuuluva
valge
suhkru ja CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluva isoglükoosi suhtes imporditollimaksu kohaldamise.
3.
Juhul kui artikli 13 lõikes 3 nimetatud tootmistoetus ei garanteeri artikli 13 lõikes 2 nimetatud toodete tootmiseks vajalikke varusid, võib komisjon peatada CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru ja CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla kuuluva isoglükoosi suhtes imporditollimaksu kohaldamise.
Muudatusettepanek 61 Artikkel 27 a (uus)
Artikkel 27 a
Import vähimarenenud riikidest
1.
Suhkruimport vähimarenenud riikidest kuulub ühise tollitariifistiku maksumäärade alla vastavalt 1. juulini 2012 kehtivale tasemele.
Nimetatud ühise tollitariifistiku maksumäärasid tuleb vähendada 20% võrra 1. juuliks 2012, 50% võrra 1. juuliks 2013 ning 80% võrra 1. juuliks 2014.
1. juuliks 2015 peavad need olema täielikult peatatud.
2.
Kuni ühise tollitariifistiku maksumäärade täieliku peatamiseni kooskõlas lõikega 1, avatakse igaks turustusaastaks tollimaksu nullmääraga üldtariifikvoot tariifirubriiki 1701 toodetele, mis on pärit vähimarenenud riikidest.
Turustusaasta 2006/2007 esialgsed tariifikvoodid on 149 212 tonni valge suhkru ekvivalendina väljendatud tariifirubriigi 1701 toodetele.
Igal järgneval turustusaastal suurendatakse nullmääraga üldtariifikvooti rubriigi 1701 toodetele 27% võrra, võrreldes eelnenud turustusaasta kvootidega.
3.
Kui alates turustusaastast 2010/2011 ületab suhkruimport mõnest vähimarenenud riigist vahe kõnealuse riigi tootmisvõimsuse ja sisetarbimise vahel rahvusvahelisele suhkruorganisatsioonile esitatud deklaratsioonides määratletud koguses, võib komisjon kõnesoleva impordi vastavalt artiklis 25 kirjeldatud meetmetele mõne liikmesriigi taotlusel või omal algatusel peatada.
Muudatusettepanek 62 Artikli 28 lõige 1 1.
Artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete impordi tariifikvoodid, mis tulenevad asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest või mis tahes muust nõukogu aktist, avab ja neid haldab komisjon vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mis võetakse vastu käesoleva määruse artikli 39 lõikes 2 osutatud korras.
1.
Artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete impordi tariifikvoodid, mis tulenevad asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest või mis tahes muust nõukogu aktist, avab ja neid haldab komisjon vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mis võetakse vastu käesoleva määruse artikli 39 lõikes 2 osutatud korras
ning vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik,
1
artiklitele 308 a, 308 b ja 308 c.
________________
1
EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).
Muudatusettepanek 63 Artikli 28 lõige 3 a (uus)
3a.
Kui komisjon leiab, et pettuse kohta on piisavalt tõendeid või vajalik halduskoostöö päritolumaa tõestamise kontrollimisel on luhtunud või eksport ühenduse riikidesse on suurenenud märkimisväärselt üle normaalse tootmis- ja ekspordimahu piiri, võib komisjon võtta meetmeid, et peatada kuueks kuuks täielikult või osaliselt tariifikvootide rakendamine, kui ta on eelnevalt:
a) teavitanud artikli 39 lõikes 1 viidatud komiteed;
b) palunud liikmesriikidel võtta tarvitusele ühenduse finantshuvide kaitsmiseks vajalikud ettevaatusabinõud;
c) avaldanud Euroopa Liidu Teatajas teadaande, milles öeldakse, et tariifikvootide seadusliku rakendamise suhtes on põhjendatud kahtlusi, mis muudavad küsitavaks soodustatud riigi või territooriumi õiguse neid soodustusi jätkuvalt saada.
Muudatusettepanek 64 Artikli 29 lõike 2 esimene lõik 2.
Rafineeritava suhkru impordilitsentse väljastatakse ainult
täiskoormusega rafineerimistehastele, tingimusel et
asjaomased kogused jäävad allapoole lõikes 1 nimetatud traditsioonilist tarnevajadust.
Kõnealuseid litsentse väljastatakse 75% AKV/India suhkru jaoks, enne kui need tehakse kättesaadavaks mis tahes muu suhkru tarvis.
Litsentse võib üle kanda ainult täiskoormusega rafineerimistehaste vahel ning litsentside kehtivus aegub turustusaasta lõpul, milleks need on väljastatud.
2.
Rafineeritava suhkru impordilitsentse väljastatakse ainult
kui
asjaomased kogused jäävad allapoole lõikes 1 nimetatud traditsioonilist tarnevajadust.
Kõnealuseid litsentse väljastatakse 75% AKV/India suhkru jaoks, enne kui need tehakse kättesaadavaks mis tahes muu suhkru tarvis.
Litsentse võib üle kanda ainult täiskoormusega rafineerimistehaste vahel ning litsentside kehtivus aegub turustusaasta lõpul, milleks need on väljastatud.
Muudatusettepanek 72/rév <ArticleArtikli 29 lõike 2 teine lõik
Käesolevat lõiku kohaldatakse turustusaastate 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 ning iga järgneva turustusaasta esimese kolme kuu suhtes.
Puudujäägipiirkondades on suhkrutootjatel lubatud osalise tööaja alusel tegeleda imporditud suhkru rafineerimisega.
Muudatusettepanek 66 Artikkel 31 a (uus)
Artikkel 31 a
Soodusimpordi kontroll
Vähimarenenud riikidest tulenev soodusimport ei tohi ületada kohalikult toodetud suhkru koguseid ning peavad jääma allapoole nimetatud riikide sisetarbimisele vajalikest kogustest.
Muudatusettepanek 67 Artikli 40 lõike 1 punkt a
a) üksikasjalikke eeskirju artiklite 3–6 kohaldamiseks, eelkõige eeskirju, mis käsitlevad hindade suurendamist ja vähendamist, mida kohaldatakse artikli 3 lõikes 3 nimetatud
võrdlushinnast
ja artikli 5 lõikes 3 nimetatud miinimumhinnast kõrvalekaldumisel;
a) üksikasjalikke eeskirju artiklite 3–6 kohaldamiseks, eelkõige eeskirju, mis käsitlevad hindade suurendamist ja vähendamist, mida kohaldatakse artikli 3 lõikes 3 nimetatud
võrdlushinna
või sekkumishinna
standardkvaliteedist
ja artikli 5 lõikes 3 nimetatud miinimumhinnast kõrvalekaldumisel;
Muudatusettepanek 68 Artikli 40 lõike 1 punkt c
c) üksikasjalikke eeskirju artiklite 13, 14 ja 15 kohaldamiseks, eriti tootmistoetuste saamise tingimusi, toetussummasid ja abikõlblikke koguseid;
c) üksikasjalikke eeskirju artiklite 13, 14 ja 15 kohaldamiseks,
eriti kvoodivälise suhkru ja kvoodivälise isoglükoosi ekspordilitsentside saamise tingimusi,
tootmistoetuste saamise tingimusi, toetussummasid ja abikõlblikke koguseid;
Muudatusettepanek 69 Artikkel 44
Artikli 39 lõikes 2 osutatud korras võib võtta üleminekumeetmeid, et hõlbustada üleminekut määrusega (EÜ) nr 1260/2001 ettenähtud eeskirjadelt käesoleva määrusega kehtestatud eeskirjadele.
Artikli 39 lõikes 2 osutatud korras võib võtta üleminekumeetmeid, et hõlbustada üleminekut määrusega (EÜ) nr 1260/2001 ettenähtud eeskirjadelt käesoleva määrusega kehtestatud eeskirjadele.
Turustusaasta 2005/2006 kvoote tõstetakse eriti sügiskülviga liikmesriikides proportsionaalselt enne 30. septembrit 2006 jahvatatud suhkrupeedist toodetud suhkruga.
Nende suhkrupeetide puhul kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1260/2001 kehtestatud hindade ja kaubanduse tingimusi.
