A7-0255/2011
28.6.2011
RAPORT
Euroopa uus kaubanduspoliitika Euroopa 2020. aasta strateegia raames
(2010/2152(INI))
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Raportöör:
Daniel Caspary
PE 460.634v02-00
SISUKORD
lk
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI..........................................................................................................................17
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS........................................................................................19
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS............24
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS.................................................29
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................33
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames
( 2010/2152(INI) )
Euroopa Parlament,
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika.
Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (KOM(2010)612);
– võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal.
Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” ( KOM(2010)2020 );
– võttes arvesse komisjoni teatist „Globaalne Euroopa - Konkurentsivõime maailmas - Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” ( KOM(2006)0567 );
– võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0068 . ;
– võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2011)0224 . ;
– võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2011)0225 . ;
– võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Kanada kaubandussuhete kohta
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2011)0257 . ;
– võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2011)0141 . ;
– võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Korea Vabariigi vabakaubanduslepingu kohta
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2011)0063 . ;
– võttes arvesse komisjoni 5. mai 2009. aasta teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Säästva arengu toetamine: ausa kaubanduse ja valitsusväliste organisatsioonide kaubandusliku jätkusuutlikkuse tagamise kavade roll” (KOM(2009)215);
– võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0445 . ;
– võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0434 . ;
– võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0446 . ;
– võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ELi kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerika riikidega
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0387 . ;
– võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Türgiga
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0324 . ;
– võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0223 . ;
– võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu kohta
ELT C 117E, 6.5.2010, lk 166. ;
– võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga
ELT C 67E, 18.3.2010, lk 132. ;
– võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses
ELT C 67E, 18.3.2010, lk 101. ;
– võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele
ELT C 45E, 23.2.2010, lk 47. ;
– võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta teatist „Äärepoolseimad piirkonnad – Euroopa eelis”;
– võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni teenuskaubanduse kohta
ELT C 295E, 4.12.2009, lk 67. ;
– võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni tooraine ja toormaterjaliga kauplemise kohta
ELT C 279E, 19.11.2009, lk 5. ;
– võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta
ELT C 259E, 29.10.2009, lk 77. ;
– võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele
ELT C 184E, 6.8.2009, lk 16. ;
– võttes arvesse oma 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Koreaga
ELT C 323E, 18.12.2008, lk 520. ;
– võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid
ELT C 102E, 24.4.2008, lk 128. ;
– võttes arvesse oma 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks
ELT C 308E, 16.12.2006, lk 182. ;
– võttes arvesse oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga
ELT C 306E, 15.12.2006, lk 400. ;
– võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta
ELT C 298E, 8.12.2006, lk 235. ;
– võttes arvesse eesistujariigi järeldusi pärast Euroopa Ülemkogu 17.–18. juuni 2010. aasta kohtumist;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 48;
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A7-0255/2011 ),
ELi ja Ameerika Ühendriikide osa maailma suhtelises SKPs
„Lähenemine, järelejõudmine ja möödumine”, PwC, 2010. väheneb, samal ajal kui areneva turumajandusega riikide osa kiiresti suureneb.
A. arvestades, et kui 2000. aastal, Lissaboni strateegia käivitamise ajal, moodustas ELi osa maailma SKPst 25% (mõõdetuna ostujõu pariteedi alusel), siis praeguste hinnangute kohaselt moodustab see 2020. aastal maailma SKPst ainult 18%, mis tähendab suhtelise majandussuutlikkuse vähenemist 28% võrra;
B. arvestades, et kui 2000. aastal moodustas kahe suurima arenenud majanduspiirkonna, ELi ja USA, osa maailma SKPst 48% (mõõdetuna ostujõu pariteedi alusel), siis praeguste hinnangute kohaselt moodustab see 2020. aastal maailma SKPst 35%, mis tähendab nende ühise suhtelise majandussuutlikkuse vähenemist 27% võrra;
C. arvestades, et kui 2000. aastal moodustas kahe suurima areneva turumajandusega riigi, Hiina ja India, osa maailma SKPst 10% (mõõdetuna ostujõu pariteedi alusel), siis praeguste hinnangute kohaselt moodustab see 2020. aastal maailma SKPst 25%, mis tähendab nende suhtelise majandussuutlikkuse suurenemist 150% võrra;
ELi SKP suhteline vähenemine peegeldub tema kaubandusnäitajates
Eurostati andmed. .
D. arvestades, et 1999. aastal moodustas ELi osa kaupade ekspordist maailmas 19%, ja arvestades, et 2009. aastal moodustas see maailma ekspordist 17,1%, mis tähendab ELi suhtelise ekspordisuutlikkuse vähenemist 10% võrra;
E. arvestades, et 1999. aastal moodustas ELi osa kaupade impordist maailmas 19,5%, ja arvestades, et 2009. aastal moodustas see maailma impordist 17,6%, mis tähendab ELi suhtelise impordi vähenemist 10% võrra;
F. arvestades, et aastatel 1999–2009 suurenes teenuste ekspordi osa ELi globaalses ekspordisuutlikkuses 26,7%lt 30,2%ni
Eurostat, UN Servicetrade. ;
G. arvestades, et 50 riigil (või 30, kui ELi käsitleda ühe üksusena) on maailmakaubanduses 80% osakaal;
Demograafilised muutused
Euroopa Komisjon, 2009. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta; Eurostat/UNECE Work Session 2010. mõjutavad ka majandussuutlikkust.
H. arvestades, et 2035. aastaks oodatakse ELi elanike arvu kasvu ligikaudu 5% võrra, millele järgneb püsiv langus, ja arvestades, et ELi tööealiste elanike arv hakkab alates 2010. aastast tõenäoliselt vähenema;
ELi majandus sõltub suurel määral välises majanduskasvus osalemisest.
I. arvestades, et majanduskasv, heaolu, töökohad ja Euroopa sotsiaalmudeli säilitamine on kõik vastastikku seotud ja toetavad üksteist;
J. arvestades, et komisjoni hinnangul toimub 2015. aastaks 90% maailma majanduskasvust väljaspool ELi;
K. arvestades, et kaubanduse avatus toob kaasa suurema tootlikkuse, aitab kaasa välise konkurentsivõime kasvule ja võiks kohe aidata saavutada enam kui 1,5%list otsest majanduskasvu ja tooks märkimisväärset kasu tarbijatele;
L. arvestades, et komisjoni hinnangul sõltub 18% ELi töötajatest ehk 36 miljonit töökohta ELi kaubandussuutlikkusest, ja arvestades, et kaubanduse avatuse ja tööhõive võrdlemine viimase kümnendi jooksul näitab, et kaubanduse avatusega kaasneb tööhõive ja töökohtade loomine;
M. arvestades, et ELi demograafilisi näitajaid ja nende kahjulikku mõju kasvupotentsiaalile silmas pidades on ülimalt tähtis rakendada tootlikkuse suurendamises peituvat kasvupotentsiaali ning väliskaubanduses peituvat kasvupotentsiaali ja sellest kasu saada;
Euroopa tulevases kaubanduspoliitika strateegias tuleks arvestada ELi tööstuse ja piirkondade eripäraga ning sõltuvusega välisest majanduskasvust.
N. arvestades, et komisjoni teatises „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” tehakse ettepanek vajalike lühiajaliste meetmete võtmiseks, kuid ei kajastata ELi tulevast rolli muutuvas maailmas;
O. arvestades, et komisjon on esitanud ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestataks üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks ja mis oleks ELi investeerimispoliitika osa,
Euroopa Parlament ootas reaalse tulevase kaubandusstrateegia esitamist, milles võetaks arvesse keskmise pikkusega ja pikaajalisi suundumusi ja milles ei lähtuta valest eeldusest, et maailma kaubandusareenil jääb püsima status quo .
1. kiidab üldiselt heaks Euroopa 2020. aasta strateegia kolmetahulise eesmärgi, milleks on aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamine, ja komisjoni teatise „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika”, ning nõuab, et komisjon esitaks kaubanduse ja investeeringute edumeelse ja innovaatilise tulevikustrateegia ning võtaks sealjuures arvesse ELi ees seisvaid uusi ülesandeid;
2. väljendab kahetsust, et globaalse Euroopa strateegia paljud püstitatud eesmärgid on veel saavutamata, ja oleks oodanud strateegia kriitilisemat analüüsi, et paremini mõista, miks teatavaid eesmärke ei ole suudetud saavutada;
3. väidab kindlalt, et EL vajab ühtset pikaajalist kaubandusstrateegiat, et arvesse võtta tulevasi ülesandeid ja esmajoones suuri areneva turumajandusega riike; väidab kindlalt, et niisugune strateegia peab põhinema maailmakaubanduse praeguste suundumuste ning ELi sisemise ja välise arengu, Euroopa ettevõtete mitmekesisuse, oskusteabe ja tehnoloogiliste edusammude põhjalikul analüüsil; väljendab kahetsust, et teatises ei esitata põhjalikku prognoosi selle kohta, kuidas võiks „kaubandusmaailm” välja näha poliitika planeerimise kümne- kuni viieteistkümneaastases perspektiivis; on seisukohal, et selle ülevaatega tuleks kindlaks määrata komisjoni selle perioodi eesmärgid kahepoolsete kaubandussuhete vallas, sealhulgas konkreetne geograafiline strateegia, näiteks uute kokkulepete või eesmärkide kavandamise kaudu, et kaotada tollimaksud või muud piirangud suhetes oma olulisimate kaubanduspartneritega;
4. palub komisjonil koostada see prognoos alusena ja esitada 2012. aasta suveks läbivaadatud kesk- ja pikaajaline kaubandusstrateegia, kuna teatises „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” ei ole seda tehtud;
Euroopa Parlament on teadlik, et kaubanduspoliitika ei ole eesmärk iseeneses.
5. tuletab kõikidele sidusrühmadele meelde, et nüüdisaegse kaubanduspoliitika raames tuleb arvestada teiste poliitikavaldkondadega, milleks on näiteks
a) inimõigused,
b) töökohtade tagamine ja loomine,
c) tööõigused ja ILO tööõiguse põhireeglid,
d) ettevõtete sotsiaalne vastutus,
e) põllumajanduspoliitika,
f) keskkonnapoliitika,
g) kliimamuutused,
h) võitlus vaesuse vastu ELis ja väljaspool ELi,
i) arengupoliitika,
j) tarbijate huvide ja õiguste kaitse,
k) toorainete ja energiaga varustamise kindlus,
l) välispoliitika,
m) naabruspoliitika,
n) tööstuspoliitika;
o) omandiõiguste, sh intellektuaalomandiõiguste kaitse,
p) õigusriigi põhimõtte edendamine;
6. rõhutab, et põhimõtteid, mida on väljendatud Euroopa Parlamendi 25. novembril 2010 suure häälteenamusega vastu võetud resolutsioonides inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0434 . , ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0446 . ning rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0445 . , tuleks horisontaalselt arvesse võtta ning siduvad sotsiaalsed, keskkonna- ja inimõiguste normid peaksid sisalduma kõikides vabakaubanduslepingutes;
7. on seisukohal, et kliimaeesmärke on võimalik saavutada vaid koostöös ELi peamiste kaubanduspartneritega, kes on ühtlasi suurimad CO 2 -heite tekitajad; on seetõttu veendunud, et vaid ülemaailmne mitmepoolne kliimakokkulepe võimaldaks Euroopa tööstusel säilitada oma konkurentsivõime;
8. rõhutab, et kuigi kaubanduspoliitikat ei tohiks alusetult siduda probleemidega, mis ei ole otse seotud rahvusvahelise kaubandusega, ei saa seda poliitikat teha n-ö vaakumis, ja rõhutab vajadust leida tasakaal liidu kaubanduslike eesmärkide ja välispoliitika muude aspektide vahel, nagu näiteks keskkonnastrateegia, humanitaarsed eesmärgid ning ELi varasemaid püüded tagada poliitikavaldkondade arengusidusus; kutsub komisjoni üles võtma läbirääkimisel kaubanduslepingute üle üheks prioriteediks ELi kaubandushuvid kahepoolsetes suhetes oma kaubanduspartneritega ning jõudma parema institutsioonidesisese ja -vahelise koostööni kaubandusküsimustes; soovitab poliitikavaldkondades seetõttu sagedamini kaaluda, kuidas teised poliitikavaldkonnad võiksid kaubanduspoliitikat ühelt poolt negatiivselt mõjutada ja teiselt poolt sellele positiivselt kaasa aidata;
9. nõuab, et tulevased mitme- ja kahepoolsed kaubanduskokkulepped peavad olema ELi pikaajalise tööstusstrateegia lahutamatu osa, arvestades eelkõige Euroopa Liidu tööstusstruktuuri jätkusuutlikku uuendamist ja tugevdamist ning sellega seoses töökohtade loomist;
10. rõhutab, et kaubanduspoliitika on liidu uue tööstuspoliitika oluline element ning kaubandus peaks põhinema ausal ülemaailmsel konkurentsil ja täielikul vastastikkusel, et säilitada Euroopas piisav tootmisvõime;
Peaksime paremini kaasama kodanikke.
11. väljendab kahetsust, et paljud ELi kodanikud võrdsustavad globaliseerumise Euroopa toodangumahu vähenemise ja töökohtade kadumisega; kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles võtma vastu kommunikatsioonistrateegia ELi kaubanduspoliitikast ning rahvusvahelise kaubanduse eelistest ja puudustest paremaks teavitamiseks;
Euroopa Parlament pooldab kindlalt mitmepoolset lähenemisviisi WTOs.
12. kordab, et WTO raames toimiv mitmepoolne kaubandussüsteem jääb siiski kõige tõhusamaks raamistikuks ausa ja õiglase kaubanduse rajamiseks ülemaailmsel tasandil; on aga seisukohal, et WTO süsteemi, eriti WTO vaidluste lahendamise organi tööd tuleks reformida, et suurendada selle tõhusust, ja et EL peaks välja töötama ettepanekud WTO tugevdamiseks ja eeskirjade kehtestamise süsteemi laiendamiseks uutesse kaubanduspoliitika valdkondadesse ning muu hulgas tagama, et WTO eeskirju tõlgendataks ja koostataks nii, et see aitaks täita mitmepoolsetes keskkonnaalastes lepingutes võetud kohustusi;
13. kinnitab oma tugevat toetust Doha arenguvooru edukale lõpuleviimisele, pidades silmas, et hea lõpptulemus peaks kajastama maailma kaubandusmudelites ja maailmakaubanduse hüvede jaotuses alates vooru algatamisest toimunud muutusi, ning pidades silmas ka vajadust õiglase mittepõllumajanduslike toodete turulepääsu süsteemi järele, mis tagaks ligipääsu arenevatele turgudele, nagu India, Hiina ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riigid, samas ennetades seda, et areneva turumajandusega riigid kasutaksid mittepõllumajandustoodete turulepääsu tagatud paindlikkust, et säilitada kõrgeid tollitariife võtmetähtsusega sektorites;
Euroopa Parlament näeb vabakaubanduslepinguid olulise vahendina turulepääsu tagamiseks.
14. kordab, et kõik uued ELi sõlmitavad vabakaubanduslepingud peaksid olema kooskõlas WTO põhimõtetega, ulatuslikud ja ambitsioonikad, seda ka säästva arengu valdkonnas, peaksid olema tasakaalustatud ja võimaldama reaalse vastastikuse turulepääsu ning lisaks tagama teenuste ja investeeringute ulatusliku liberaliseerimise, minnes kaugemale nii olemasolevatest mitmepoolsetest kohustustest kui ka nendest kohustustest, mida loodetakse saavutada Doha arengukava eduka lõpuleviimise korral; tervitab osal läbirääkimistel saavutatud edu; väljendab aga ühtlasi kahetsust, et kõik läbirääkimised ei ole veel lõpule viidud; palub komisjonil analüüsida, mida saaks teha või muuta pooleliolevate vabakaubanduslepingute läbirääkimiste paremaks ja kiiremaks lõpetamiseks, kuid seda mitte kunagi Euroopa huvide arvel, kuna ajastusest olulisem peab alati olema sisu; palub komisjonil analüüsida eelkõige võimalikke mõjusid töökohtadele, et kohandada oma volitusi sõlmimaks vabakaubanduslepinguid, mis on ELi kasvule pikaajaliselt kasulikud; palub komisjonil analüüsida võimalust võtta kahepoolsetesse vabakaubanduslepingutesse WTO vaidluste lahendamise mehhanismid; palub komisjonil vähendada nn makaronikausi efekti, nt läbirääkimistel mitmepoolsete päritolueeskirjade kokkuleppimise kaudu; nõuab säästva arengu peatüki lisamist, mis oleks seotud kaitseklauslitega ja hõlmaks vabakaubanduslepingutes selliseid valdkondi nagu kaubandus, keskkond, tootmine ja töötlemine;
15. tuletab komisjonile meelde, et enne otsuste vastuvõtmist tulevaste vabakaubanduslepingute partnerite ja läbirääkimisvolituste sisu kohta on vaja korraldada põhjalik, erapooletu ja eelarvamustevaba Euroopa huvide eelhindamine raamistikus, milles määrataks kindlaks kaubandusprioriteedid nii ajakavast kui ka strateegilistest geograafilistest aladest lähtudes; rõhutab, et vabakaubanduslepingute läbirääkimisi tuleks alustada ainult majanduslikku huvi pakkuvate riikidega ja neil tuleks järgida selliseid olulisi põhimõtteid nagu täielik vastastikkus, tollimaksude kaotamine nullimääraga, mittetariifsete kaubandustõkete kaotamine, tollimaksude tagastamise keelamine ja ühtlaselt ranged nõuded päritolureeglitele; tuletab komisjonile ja nõukogule meelde vajadust võtta otsuste langetamisel volituste kohta tõsiselt arvesse Euroopa Parlamendi seisukohti; palub komisjonil läbi viia ulatuslikud mõju hindamised, milles oleks erilise tähelepanu all mõju ELi mitmesugustele tööstusharudele ja valdkondadele, ning korraldada sealjuures põhjalikke konsultatsioone kõikide asjaomaste sidusrühmadega enne läbirääkimiste lõpuleviimist ning regulaarselt lepingu kehtivusajal; rõhutab, et kui komisjon ja nõukogu soovivad, et Euroopa Parlament kasutaks oma otsustusõigust vastutustundlikult, siis tuleb neil parlament kaasata läbirääkimiste kõikidesse etappidesse, alates läbirääkimisvolituste andmisest;
Euroopa Parlament nõuab rohkem ja paremaid tulemusi kõrgetasemelistest dialoogidest peamiste kaubanduspartneritega, näiteks USA, Hiina, Jaapani ja Venemaaga.
16. rõhutab, et oluline on saavutada edu meie kaubandussuhetes peamiste kaubanduspartneritega, näiteks USA, Hiina, Jaapani ja Venemaaga tariifsete ja mittetariifsete tõkete kõrvaldamisel, eelkõige seoses tehniliste standardite, intellektuaalomandi õiguste, turulepääsu, riigihangete ja toorainetega varustamisega; märgib aga kahetsusega, et seni ei ole edusammud nendes valdkondades olnud piisavad; nõuab komisjonilt seetõttu algatuslikumate läbirääkimiste pidamist, et saavutada edu meie kaubandussuhetes nende riikidega ja kutsub meie kaubanduspartnereid üles tegema sama;
17. rõhutab, et oluline on jätkata Atlandi-üleste majandussuhete tugevdamist, ilma et sealjuures seataks ohtu ELi poliitikat sellistes valdkondades nagu keskkonnastandardid, kultuuriline mitmekesisus, sotsiaalsed õigused ja avalikud teenused; rõhutab, et selles maailma suurimas kaubandussuhtes on kiirem edasiliikumine eriti oluline, eelkõige seoses standarditega ja tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamisega; kiidab heaks Atlandi-ülese majandusnõukogu tegevuse taasalustamise ja soovitab Atlandi-üleses majandusnõukogus osalejatel püüda lähitulevikus luua integreeritud Atlandi-ülest turgu; on aga seisukohal, et selleks, et see dialoog annaks tulemusi, peab seda kõikidel tasanditel tõhustama ning komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nende USA-poolsete partnerite kõrgetasemelised kohtumised peaksid toimuma regulaarsemalt,
18. nõuab, et komisjon korraldaks Hiinaga peetavas kõrgetasemelises majandus-ja kaubandusdialoogis edu saavutamiseks ulatusliku mõjuhindamise, milles käsitletaks eeliseid ja puudusi Euroopa eri tööstussektorite ja tööhõive puhul; on seisukohal, et ELi kaubandusstrateegia Hiina suhtes peab lähtuma Euroopa huvide arvestamisest eelkõige intellektuaalomandi õiguste, turulepääsu, riigihangete ja toorainete valdkonnas ning vastastikkuse põhimõtte austamisest; on arvamusel, et kui Hiina soovib vältida kaubanduskaitsemeetmete kasutuselevõttu, tuleb tal täita oma WTO kohustusi; nõuab, et EL kasutaks süsteemsemalt asjaomaseid õiguslikke vahendeid, kui Hiina oma kohustusi ei täida
19. peab tähtsaks nende kahepoolsete probleemide lahendamist, mis veel on lahendamata Venemaa WTOga ühinemise protsessis, ja peab ülimalt tähtsaks Venemaa kiiret WTOga ühinemist; hindab positiivselt ka ELi ja Venemaa vahelise ulatusliku lepingu sõlmimise üle peetavaid kahepoolseid läbirääkimisi ning nõuab Venemaalt parema kaubanduskeskkonna tagamist ELi ettevõtjatele;
20. märgib, et Euroopa Parlament on huvitatud ELi ja Jaapani kaubandussuhete parandamisest, milles esimeseks sammuks oleks mittetariifsete kaubandus- ja investeerimistõkete kõrvaldamine; avaldab rahulolematust seoses selles valdkonnas viimastel aastatel toimunud vähese edasiminekuga; palub komisjonil enne kohustuste võtmist esitada Euroopa Parlamendile õigeaegselt ulatuslik mõjuhinnang ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu võimalike eeliste ja puuduste kohta;
Avatud turud ja turulepääs on endiselt tähelepanu keskpunktis.
21. tunnustab turulepääsu strateegia saavutusi ja protektsionistlike meetmete ennetamist finantskriisi ajal; hindab turulepääsu strateegiat ning komisjoni, liikmesriikide ja sidusrühmade tihedat koostööd seetõttu positiivselt; kutsub aga komisjoni ja liikmesriike üles aktiivsemalt levitama ja edendama olemasolevaid algatusi ja vahendeid, nagu näiteks turulepääsu andmebaas ja ekspordiettevõtete abiliin, mis aitaksid kodanikel ning VKEdel ELi-siseseid kaubandussuhteid täiel määral ära kasutada;
22. rõhutab, et ELi majandusedu peamiseks põhjuseks on mitmesuguste majandustegevuses osalejate, sealhulgas VKEde ja rahvusvaheliste ettevõtete tegevus; nõuab komisjonilt seetõttu majandustegevuses osalejate konkreetsete vajaduste ja huvide kajastamist kõikides kaubandusläbirääkimistes ja uutes sise-eeskirjades;
Teisalt vajab aga EL suhteliselt avatud majandusena tõhusaid kaubanduse kaitsevahendeid.
23. kinnitab veel kord, et kaubanduse jätkuva liberaliseerimise eesmärk nõuab siiski ka suutlikkust kaitsta end ebaausate kaubandustavade vastu; peab kaubanduse kaitsevahendeid seetõttu ELi strateegia oluliseks koostisosaks, ehkki neid ei tohiks kunagi kasutada pahauskselt protektsionistlikel kaalutlustel; tunnustab kõiki nende vahendite täiustamiseks ja kiirendamiseks tehtavaid jõupingutusi, sealhulgas läbipaistvuse ja prognoositavuse suurendamist, samuti jõupingutusi nende vahendite (nt turule juurdepääsu kasutajatoe kaebuste esitamise vahend) kättesaadavamaks muutmiseks ELi tööstusettevõtetele, eriti VKEdele;
ELi konkurentsivõime ja majandusedu ei saa püsida teenuste ja hästi kaitstud välismaiste otseinvesteeringuteta.
24. rõhutab kaupade ja teenuste olulisel määral kasvanud potentsiaali rahvusvahelises kaubanduses, kuid kordab, et turulepääs ja kaubandustõkete kaotamine WTO tasandil ja vabakaubanduslepingute läbirääkimistel ei ole edenenud nende muutustega võrdses tempos; on teadlik, et paljud kaupade ja teenustega kauplemise tõkked võivad olla tingitud eelkõige riiklikest õigusaktidest; tuletab meelde, et selle valdkonna liberaliseerimise jätkamine ei tohi takistada arendamast olemasolevaid ja tulevasi üldtähtsaid teenuseid, millel on keskne osa kõikide riikide säästvas arengus;
25. nõuab, et komisjon teeks kõik võimaliku selleks, et meie kaubanduspartnerid tagaksid meie teenuseosutajatele parema turulepääsu nii tööstusriikides kui ka suurtes areneva majandusega riikides, pidades silmas, et ELi siseturg on välisriikide teenuseosutajatele juba üsna laialt avatud; märgib siiski, et riiklike või piirkondlike kultuurierinevuste tõttu peavad mõned avalikud teenused välja jääma;
26. peab investorite kaitset Euroopa tulevase investeerimispoliitikaga seoses esmatähtsaks; on seisukohal, et tagatud ja kaitstud peab olema ka riikliku reguleerimise võime; palub komisjonil seetõttu tagada õiguskindluse kaitse ELi investoritele; kutsub nõukogu üles andma tulevaste investeerimislepingutega seotud volitused komisjonile, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamusi ja seisukohti, mis on esitatud 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta
Vastuvõetud tekstid, P7_T7(2011)0141. ;
27. tuletab meelde, et ELil on ajaloolised sidemed Aafrika, Ladina-Ameerika ja Aasiaga, ning seetõttu tuleb siinkohal rakendada kohast investeerimispoliitikat, mis võimaldaks tagada säästva arengu;
28. tunnustab, et füüsiliste isikute ajutisel liikumisel (IV osa) on ELi kahepoolsetes läbirääkimistes tähtis osa; peab oluliseks, et IV osa ei takistaks kollektiivläbirääkimiste põhimõtte ja miinimumpalka käsitlevate õigusaktide rakendamist;
Euroopa Parlament nõuab rahvusvaheliste riigihangete turgudel positiivset vastastikkust.
29. väljendab kahetsust, et ELi riigihangete turgude suur avatus valitsemise kõikidel tasanditel ei ole paljudel juhtudel vastavuses ELi tarnijatele võimaldatava juurdepääsuga välismaal; juhib tähelepanu sellele, et riiklike või piirkondlike kultuurierinevuste tõttu peavad mõned avalikud teenused välja jääma;
30. palub, et komisjon püüaks selles tähtsas majandussektoris saavutada positiivset vastastikust juurdepääsu, pidades silmas, et vastastikuse juurdepääsu puhul on selgeks prioriteediks välisriikide riigihangete turgude avamine, mitte meie turgude sulgemine;
Euroopa Parlament nõuab tõsist võitlust regulatiivsete tõkete kõrvaldamiseks Euroopas ja väljaspool seda.
31. rõhutab rahvusvahelise kaubanduse regulatiivsete küsimuste tähtsuse suurenemist ning nõuab seetõttu suuremat kooskõlastatust ELi ja meie peamiste kaubanduspartnerite eeskirjade ja tegevuse vahel, pidades hoolikalt silmas, et see ei langetaks ELi standardeid, vaid viiks olemasolevate mitmepoolsete standardite parema järgimiseni;
32. rõhutab, et rahvusvahelisi standardeid ja sertifitseerimistavasid suhetes kolmandate riikidega ei saa ühtlustada tervishoiu- ja ohutus- ning tarbijakaitsestandardite alandamise arvel; palub komisjonil kaitsta ELi standardeid ning neid tõhusalt rakendada importijate ja majandusettevõtjate puhul, kes turustavad oma tooteid Euroopas;
33. toetab ühtse turu akti ettepanekut, mis käsitleb ELi ja selle peamiste kaubanduspartnerite õigusnormide ühtlustamist, eelkõige tarbija- ja keskkonnakaitse, loomade heaolu, tervishoiu ja töönormide vallas; toonitab, et tähtis on võtta nendes üliolulistes valdkondades vastu kõrgetasemelised rahvusvahelised standardid; kinnitab, et vabakaubanduslepingute läbirääkimistel tuleb tähelepanu keskpunkti seada sellised teemad nagu standardimine, vastastikune tunnustamine, litsentsid, teenused ja juurdepääs riigihangetele;
34. palub komisjonil süstemaatiliselt hinnata ELi sisepoliitika ja eeskirjade mõju globaalsele konkurentsivõimele ja eelistada oma ettepanekutes valikuid, mis avaldavad ELi Euroopas ja väljaspool Euroopat tegutsevate ettevõtjate konkurentsiolukorrale tõenäoliselt kõige vähem negatiivset mõju;
35. palub komisjonil võtta rahvusvahelise konkurentsivõime aspekt kõikidesse seadusandlike ettepanekutega seotud mõjuhinnangutesse;
36. tuletab Euroopa Komisjonile meelde, et erilist tähelepanu tuleb pöörata nn mittetariifsete tõkete ja paljude riikide, sealhulgas WTO liikmesriikide poolt Euroopa ekspordi suhtes rakendatavate regulatiivsete takistuste probleemile, pidades silmas ka tulevasi kaubanduspartnerluslepinguid; juhib tähelepanu sellele, et läbirääkimistel peaks kindlaks määrama sekkumisvahendid poolte vahel vastastikkuse ja tasakaalutingimuste taastamiseks ühepoolsete meetmete korral (nn mittetariifsed tõkked), sealhulgas puhtalt halduslikud meetmed (sertifikatsioonid, inspektsioonid), mis võivad seada Euroopa ettevõtjad ebasoodsasse konkurentsiolukorda ja põhjustada töötingimuste tasakaalustamatust; kutsub ELi üles edendama rahvusvahelisel tasandil regulatiivset koostööd, et soodustada rahvusvaheliste standardite samaväärsust ja lähenemist ning piirata sellega kaubandusvaidlusi ja nendega seotud kaubanduskulusid;
Euroopa Parlament võitleb vaesuse vastu Euroopa Liidus ja väljaspool seda.
37. tuletab meelde, et Euroopa Parlament toetab veendunult vaba ja õiglast kaubandust ning et sotsiaalset vastutust ei kanna mitte ainult ELi liikmesriigid, vaid ka liit tervikuna; ELi ühtekuuluvusfonde ja Globaliseerumisega Kohanemise Fondi tuleb kasutada ja edasi arendada inimeste huvides ja uute konkurentsivõimeliste töökohtade loomise jätkamise toetamiseks ELis;
38. tuletab meelde, et mikroettevõtted ning VKEd moodustavad 99% kõikidest ELi ettevõtetest ning neil on suur potentsiaal uute töökohtade loomiseks ja innovatsiooniks; on seetõttu seisukohal, et sise- ja välispoliitikas tuleks rohkem tähelepanu pöörata nende spetsiifilistele vajadustele, et parandada nende konkurentsivõimet, ning erilist rõhku tuleks panna ELi ühtekuuluvusfondide arendamisele, pidades silmas neile juurdepääsu ja nende läbipaistvust, et suurendada VKEde konkurentsivõimet;
39. märgib seoses välispoliitikaga, et väljaspool Euroopat toetab Euroopa Parlament komisjoni eesmärki edendada muu hulgas säästvat arengut, vaba ja õiglast kaubandust, rahvusvahelisi tööstandardeid ja inimväärset tööd, näiteks Euroopa ja AKV riikide huve ühendavate majanduspartnerluslepingute üle peetavatel läbirääkimistel; juhib tähelepanu sellele, et kaubanduspoliitika peab soodustama arengut, võimaldama paremat piirkondlikku koostööd, soodustama investeeringuid ja parandama majanduse juhtimist, ning tuletab kõikidele sidusrühmadel meelde, et maakera teised piirkonnad on näidanud, kuidas kaubandus saab kaasa aidata heaolu suurendamisele; nõuab komisjonilt terviklikku lähenemisviisi kaubandus-, välis-, arengu-, sotsiaal-, põllumajandus- ja keskkonnapoliitikale; kordab oma varasemat nõuet komisjonil: tagada õiglast kaubandust toetavad kooskõlastatud poliitilised meetmed;
40. tuletab meelde, et ELil on oma uues kaubandusstrateegias eriti suur huvi toetada äärepoolseimate piirkondade sisemist arengut, võttes arvesse nende piirkondade bioloogilist mitmekesisust ja geograafilist asendit, mis annab ELile juurdepääsu merele, troopilistele metsadele ning ruumikatseteks ja -uuringuteks sobivatele aladele;
41. nõuab seoses majanduspartnerluslepingutega, et komisjon respekteeriks Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone, milles rõhutatakse vajadust näidata üles paindlikkust läbirääkimistes meie partneritega ning järgida endale võetud kohustusi arenguriikide erilisel ja eristaval kohtlemisel;
42. märgib, et Euroopa Parlamendil on kavas vastu võtta tulevane üldiste soodustuste süsteem (GSP), milles peaks pöörama rohkem tähelepanu sellele, kuidas GSPst saaksid kasu kõige rohkem abi vajavad riigid, kes järgivad meie kaubandusalaseid ja muid nõudeid;
43. nõuab, et komisjon uuriks võimalust rakendada hädaolukorras kaubandusabi meetmeid, et aidata loodusõnnetuste ja konfliktide tõttu kannatanud riikidel oma majandust taastada; palub komisjonil esitada konkreetsed näited meetmete kohta, mis võiksid hädaolukorras kiiresti leevendust tuua, samuti meetmete kohta, mis võiksid mõju avaldada keskmises ja pikas perspektiivis; palub need näited esitada enne, kui komisjon taotleb Euroopa Parlamendilt nõusolekut nende meetmetega;
44. rõhutab, et väliskaubanduspoliitika peab kaitsma ELi võimet säilitada tugev põllumajandussektor, et tagada toiduohutus ja toidusõltumatus 500 miljonile tarbijale ELis;
Euroopa Parlament nõuab jätkusuutlikku ja häireteta toorainetega varustamist.
45. kutsub komisjoni üles arendama toorainetega seoses järjepidevat, põhjalikku ja eri poliitikavaldkondi hõlmavat strateegiat, mille eesmärk on kõrvaldada ebaõiglased kaubandustavad, näiteks ekspordipiirangud, ekspordimaksud ja niinimetatud kahekordse hinnakujunduse mehhanismid mitmepoolsel ja kahepoolsel tasandil, ning sealjuures tunnistama, et teatavates olukordades võib ekspordipiiranguid pidada oluliseks, et toetada arengueesmärke, keskkonnakaitset või loodusvarade säästvat kasutamist vaesemates arenguriikides, sh vähim arenenud riikides ja arengumaade hulka kuuluvates väikestes saareriikides; palub komisjonil mitmekesistada toorainete tarnijaid ja sõlmida selles valdkonnas pikaajalisi kahepoolseid kokkuleppeid; on seisukohal, et selles poliitikas tuleb arvesse võtta ELi arengupoliitikat ja majanduspartnerluslepingute arengueesmärke;
46. rõhutab, et vabakaubanduslepingute puhul on oluline kodanikuühiskonna aktiivne osalus; toetab komisjoni algatust seoses ELi ja Korea vabakaubanduslepinguga: kutsuda kodanikuühiskonna osaluse võimaldamiseks kokku kohalik nõuanderühm; palub komisjonil seda algatust edasi arendada tulevastes väliskaubanduslepingutes;
47. nõuab komisjonilt ekspordipiirangute, ekspordimaksude ja nn kahekordse hinnakujunduse mehhanismide kõrvaldamisele kindlaks jäämist kõikides tulevastes kahepoolsetes vabakaubanduslepingutes; nõuab, et komisjon alustaks WTOs läbirääkimisi selgete mitmepoolsete eeskirjade üle;
48. nõuab, et komisjon mitte ainult ei väljendaks rahulolematust mõnede kaubanduspartnerite vastuvõetamatu käitumise üle, vaid ka reageeriks sellele rangelt ja asjakohaselt; tuletab komisjonile meelde, et kaubanduspoliitikale lisaks on teisi poliitikavaldkondi, näiteks põllumajandus-, keskkonna-, arengu-, teadus- ja välispoliitika, mis peavad toetama ühist toorainetega varustamise poliitikat; rõhutab, et vaja on vaja toetada ja arendada uurimistegevust, eeskätt taimebiokeemia valdkonnas, ja keemiliste ainete ringlussevõttu, et vähendada ELi sõltuvust riikidest, mis tarnivad tooraineid ja haruldasi muldmetalle;
ELis ja väljaspool ELi on vaja paremat tollikoostööd .
49. toetab komisjoni algatust rahvusvahelise tollikoostöö tugevdamiseks Maailma Tolliorganisatsioonis ja kahepoolsel tasandil, et muuta tolliprotseduurid tõhusamaks, vähendada kauplejate kulusid ja paremini tegeleda julgeoleku, ohutuse ja intellektuaalomandi õiguste probleemidega;
50. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma tõsiselt ELi ühtse tolliteenistuse loomise ideed, et tollieeskirju ja -protseduure kogu ELi tolliterritooriumil tõhusamalt kohaldada;
Euroopa Parlament nõuab intellektuaalomandi õiguste piisavat kaitset, pidades silmas ka kõige vaesemate huve.
51. rõhutab, et võltsimine toob kaasa töökohtade kadumise ja pärsib innovatsiooni, ning rõhutab, et piisav intellektuaalomandi õiguste kaitse ja selle tõhus rakendamine on globaalse majanduse aluseks; peab intellektuaalomandi õiguste kaitset, eriti kaubamärkide ja geograafiliste tähiste, nõuetekohast kaitset meie peamiste kaubanduspartnerite poolt ELi konkurentsivõime säilitamise ja parandamise vältimatuks tingimuseks; väljendab rahulolu selle üle, et komisjon on kindlalt kohustunud täitma olemasolevaid kohustusi;
52. tuletab komisjonile meelde, et Euroopa intellektuaalomandi õiguste poliitika vähim arenenud ja vaesemate arenguriikide ning geneeriliste ravimite peamiste tootjariikide, eriti India ja Brasiilia suhtes peaks jääma TRIPS-lepingu kohustuste raamesse ja see poliitika peab täielikult järgima 2001. aasta Doha deklaratsiooni TRIPS-lepingu ja riikliku tervishoiu kohta, eelkõige geneeriliste ravimite ja riikliku tervishoiu valdkonnas;
o
o o
53. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele.
SELETUSKIRI
Komisjoni dokumendis esitatakse lähikuudeks häid mõtteid, kuid see ei kujuta endast tõelist tulevikustrateegiat.
9. novembril 2010 avaldas Euroopa Komisjon teatise „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika”, milles käsitletakse Euroopa Liidu tulevast kaubandusstrateegiat.
Teatis, milles kirjeldatakse ELi 2020. aasta strateegia välisaspekte, on esmajoones 2006. aasta strateegia „Globaalne Euroopa” edasiarendus.
Euroopa Parlament avaldas 2007. aastal koostatud raportis (selle autor on ka käesoleva raporti autor) arvamust strateegia „Globaalne Euroopa” kohta ja kiitis algatuse põhimõtteliselt heaks.
Komisjon ja parlament algatasid 2010. aastal strateegia hindamise.
Hinnangutes tuleb selgelt esile, et paljud strateegias „Globaalne Euroopa” nimetatud eesmärgid on veel saavutamata.
Raportöör kutsub seetõttu komisjoni, liikmesriike ja kõiki osalisi üles uurima, miks ei suudetud eesmärke saavutada, ja tegema sellest vajalikud järeldused.
Nagu on kirjas komisjoni viimati avaldatud dokumendis, ootab enamik toona püstitatud eesmärkidest täna veel täitmist.
Komisjoni tookordses dokumendis nimetatud meetmeid toetavad väited on loetletud 2007. aastal vastu võetud raporti „Globaalne Euroopa ja konkurentsivõime välisaspektid” ( 2006/2292(INI) ) seletuskirjas, need kehtivad veel ka täna ja seetõttu neid siinkohal ei korrata.
Raportöör juhib tähelepanu oma konkurentsivõime välisaspekte käsitleva 2006. aasta raporti seletuskirjale.
Raportöör kiidab komisjoni teatise „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” põhimõtteliselt heaks.
Raport avaldati ajal, kui EL on Lissaboni lepingu jõustumisega saanud uusi volitusi, näiteks investeerimispoliitika alal.
Sealjuures on eriti tervitatav, et komisjon tunnistab ka tõsiasja, et meie heaolu ja majanduskasv sõltuvad toimivast rahvusvahelisest kaubandussüsteemist.
Raportöör märgib aga kriitiliselt, et teatises on tõstatatud küll mitmeid olulisi teemasid, kuid esitamata on jäetud tulevikku suunatud kaubandus- ja investeerimisstrateegia.
Teatise „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” puhul on raportööri arvates tegemist pigem poliitikajuhendiga järgmisteks kuudeks kui ulatusliku kaubandusstrateegiaga Euroopa Liidule, kelle ees on probleemid, mis kaasnevad kiirete muutustega maailmamajanduses ja majanduslike jõudude tasakaalu suure nihkega.
Maailm on viimastel aastatel järsult muutunud …
Maailmakaubandus on tänu WTO-le ning paljudele mitme- ja kahepoolsetele algatustele tugevasti kasvanud.
Kui Lissaboni strateegia rakendamise alguses, 2000. aastal, andis Euroopa Liit veel 25% maailma SKPst, siis 2020. aastal on liidu osa maailma SKPs hinnanguliselt vaid 18%.
Kaks kõige suurema rahvaarvuga riiki, Hiina ja India, andsid 2000. aastal ainult 10% maailma majanduse toodangust, 2020. aastal on nende osakaal erinevate allikate andmetel aga 25%.
Ainuüksi need näited tõendavad, et sellised muutused ei jäta mõju avaldamata ka ELi poliitikale.
Alates 90ndatest aastatest on üha rohkem areneva turumajandusega riike ja arenguriike üha suuremal määral integreerunud maailmakaubandusse ja muutunud maailmamajandust edasiviivateks jõududeks.
Seda võis näha eelkõige kriisiaastatel 2008 ja 2009, kui eelkõige areneva turumajandusega riigid maailmamajandusele stabiliseerivat mõju avaldasid.
ELi ja USA osa kogu maailma ekspordist moodustas 2009. aastal veel ainult ligikaudu 29% võrreldes ligikaudu 37%ga 1999. aastal.
BRIC-riigid seevastu suurendasid oma osa maailma ekspordis 9,3%lt (1999. aastal) 20,4%ni (2009. aastal) ja see suundumus jätkub tõusujoones.
Paljudes areneva turumajandusega riikides on kaubandusülejääk, eksport ja majandus kasvavad jõudsalt, võlad vähenevad.
Õitseb eelkõige lõunapoolsete riikide omavaheline kaubandus, nii et nende sõltuvus tööstusriikide nõudlusest on üldiselt tugevasti vähenenud.
EL peab lisaks silmas pidama, et ELi elanike juurdekasv väheneb tugevasti, samal ajal kui eelkõige arenguriikide elanike arv kasvab kiiresti.
See avaldab mõju ka riikide majandusolukorrale.
Kui mõelda sellele, et juba täna sõltub ELis 18% töökohtadest ehk 36 miljonit töökohta väliskaubandusest ja 2015. aastal toimub eeldatavasti 90% maailma majanduskasvust väljaspool Euroopa Liitu, on pikaajalise, ELi muutuvat rolli maailmamajanduses arvesse võtva väliskaubandusstrateegia väljatöötamisel ja rakendamisel eriline tähtsus.
... ja seetõttu peaks komisjon tegutsema kiiresti, et koostada tõsine pikaajaline väliskaubandusstrateegia.
Neid suundumusi silmas pidades kutsub raportöör komisjoni üles koostama analüüsi ja prognoosi, milles võetaks arvesse maailmamajanduse tänaseid tingimusi ja Euroopa Liidu praegust olukorda ning tõenäolisi tulevasi muutusi.
Sellel alusel saaks komisjon välja töötada pikaajalise strateegia, mis vastaks täielikult Euroopa Liidu ning tema kodanike vajadustele.
4.3.2011
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS
rahvusvahelise kaubanduse komisjonile
Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames
( 2010/2152(INI) )
Arvamuse koostaja: Birgit Schnieber-Jastram
ETTEPANEKUD
Arengukomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. tuletab meelde, et ELi väliskaubanduspoliitika on tihedalt seotud teiste poliitikavaldkondadega ja poliitikavaldkondade arengusidususe jaoks väga oluline, mistõttu peab ELi 2020. aasta kaubandusstrateegia lähtuma hinnangust selle kohta, kuidas kõnealune strateegia aitab kaasa Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud eesmärkide täitmisele;
2. on seetõttu mures, et komisjoni teatises „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” keskendutakse peaaegu eranditult ainult BRIC-riikidele ja muudele „arenevatele turgudele”, kuid pööratakse vähe tähelepanu vähim arenenud riikidele; hoiatab, et kaubanduspoliitika jagamine kasvu ja arengut käsitlevate eraldi teatiste vahel kahjustaks aluslepingus sätestatud ELi poliitikavaldkondade sidusust;
3. märgib, et uue kaubandusstrateegia eesmärk on tugevdada ekspordil ning seega ka transpordimahu suurenemisel põhinevat majandusmudelit; tuletab meelde, et transpordi ja rahvusvahelise kaubandusega seotud süsinikdioksiidi heitkoguse pidev suurenemine võib vähendada ELi kliimamuutusevastase võitluse strateegia tõhusust; tuletab ühtlasi meelde, et transpordi põhjustatud heited on ainult üks osa kaubanduse ja kaubanduse edendamise mõjust heitkogustele; palub seetõttu komisjonil koostada strateegia, milles võetakse arvesse kõiki heitkoguste netobilanssi mõjutavaid tegureid, st tootmiskohast ning kasutatavatest tootmistehnoloogiatest ja toorainetest tulenevaid erinevusi, heitkoguste vähendamise kulude erinevusi riikide ja valdkondade vahel ning heitkoguseid vähendava tehnoloogia edasise leviku võimalikku mõju; on seisukohal, et vastavalt arengupoliitika sidususe põhimõttele peaks kaubandusstrateegia eesmärk olema eelkõige soodustada sisemist arengut, sisetarbimist ja tugevdada sisemisi tootmisviise;
4. kinnitab, et majanduspartnerluslepingud peaksid olema arengut soodustavad vahendid ning neid ei tohiks pidada kõigest rahvusvahelise kaubanduse vahenditeks;
5. rõhutab sellega seoses, et äärmiselt oluline on töötada välja kaubanduspoliitika, mis viib aastatuhande kaheksanda arengueesmärgi (rajada ülemaailmne arengualane partnerlus) täitmiseni, ning võtta arvesse keskmise sissetulekuga, madala sissetulekuga ja nõrkade riikide vahelisi erinevusi;
6. nõuab, et komisjon vaataks oma teatise „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika.
Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” läbi ning püüaks kasutada rahvusvahelise kaubanduse potentsiaali töökohtade loomiseks, vaesuse kaotamiseks ning kogu maailmas säästva arengu tagamiseks; rõhutab, et kaubandusstrateegias tuleks seada esikohale kahepoolseid vabakaubanduslepinguid käsitlevad mitmepoolsed kaubanduslävirääkimised; toonitab, et selleks, et Doha arengukava tulemus oleks tasakaalus, tuleks arvesse võtta WTO vaesemate liikmete probleeme aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;
7. tuletab meelde, et kaasava ja vaeseid toetava majanduskasvu edendamiseks peab EL oma kaubanduspoliitikas püüdma kahe aasta jooksul jõuda arengut soodustava Doha vooru lõpuleviimiseni ning pakkuma täiendavat toetust lõuna–lõuna-suunalisele kaubavahetusele ja piirkondlikule integratsioonile;
8. on seisukohal, et WTO eeskirju tuleb muuta, et tagada sidusus ja järjepidevus Kyoto protokolli ja mitmepoolsete keskkonnaalaste lepingutega võetud kohustustega;
9. nõuab ühtlasi, et komisjon propageeriks Doha läbirääkimistel läbipaistvamat ja tõhusamat süsteemi tehnoloogiasiirdeks arenenud riikidest vähim arenenud riikidesse ning pööraks erilist tähelepanu keskkonnahoidlikule tehnoloogiale;
10. nõuab tungivalt, et EL hoiduks oma tegevuskava peale sundimisest TRIPS+ ja Singapuri küsimuste läbirääkimistel, sest paljud arengumaad on juba ammu selgelt öelnud, et nad on tõhustatud patendikaitse ja investeerimislepingute alaste läbirääkimiste vastu nii WTO kui ka muude ELiga sõlmitavate vabakaubanduslepingute puhul; tuletab meelde, et kaubandusega seotud abi peaks aitama arengumaadel mitmekesistada oma majandust ja vähendada sõltuvust toorainete ekspordist;
11. tuletab meelde, et kaubandusabi strateegia eesmärk on aidata arengumaadel läbirääkimisi pidada, kaubanduslepinguid rakendada ja neist kasu saada, laiendada oma kaubavahetust ning kiirendada vaesuse likvideerimist;
12. palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile igal aastal üksikasjaliku teabe nende eelarveridade kohta, millelt kaubandusega seotud abi ja kaubandusabi rahastatakse, ning täielikud andmed kogu ELi eelarvest rahastatava kaubandusabi kohta; ühtlasi palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile teada, kuidas on Euroopa Arengufondi vahendeid kaubandusega seotud abi ja kaubandusabi andmiseks kasutatud, sest Euroopa Arengufondi ei ole vaatamata parlamendi korduvatele nõudmistele ikka veel ELi eelarvesse lisatud;
13. juhib tähelepanu sellele, et vastastikkuse põhimõtte rakendamine riigihangete vallas võib arengumaadele äärmiselt kahjulik olla, sest see võib lisaks kõigele muule takistada uute tööstusharude ja töötleva tööstuse arengut; nõuab seetõttu tungivalt, et ELi uus kaubandusstrateegia oleks täielikus kooskõlas arengumaadele tagatud eri- ja diferentseeritud kohtlemisega;
14. nõuab, et EL hoiduks arengumaadele lubamatust surve avaldamisest sõlmida investeerimiskokkuleppeid, mis piiravad arengumaade regulatsioonivõimet oma sotsiaalse arengu eesmärkide saavutamiseks;
15. rõhutab, et tuleb edendada säästvat arengut ning kaubandus- ja investeerimislepingute üle peetavatel läbirääkimistel tuleb alati arvestada sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid, et tagada, et kaubandus kiirendaks arengut, mis jätaks partnerriikidele piisavalt suure poliitilise otsustusõiguse toiduga kindlustatuse tagamiseks ning kohalike ja piirkondlike turgude rajamiseks; on sellega seoses seisukohal, et võrdse kohtlemise põhimõtte − millega välisinvestoritele tagatakse kohalike investoritega samad õigused − rakendamine investeerimislepingutes piirab vähim arenenud riikide võimalusi pakkuda kohalikele investoritele, nagu väikesed või alustavad ettevõtjad, soodustingimusi; kutsub komisjoni üles töötama toorainete tootmise jaoks välja sidusa strateegia; on seisukohal, et strateegia peab muutma rahvusvaheliste standardite järgimise kohustuslikuks ning tagama sel viisil, et toomisprotsess on keskkonnasäästlik ja sotsiaalselt jätkusuutlik ning kõnealustele riikidele õiglase tulu tagamise tõttu majanduslikult jätkusuutlik; juhib tähelepanu sellele, et kui see on asjakohane, peaks strateegia võimaldama ka toorainete säilitamist hilisemaks kasutamiseks;
16. palub ELil toetada erasektori algatusi, millega nõutakse, et kaevandussektori ettevõtted oleksid läbipaistvad ning sotsiaalselt vastutustundlikud; palub komisjonil ühtlasi toetada farmaatsiaettevõtete algatusi, mille kohaselt antaks geneeriliste ravimite tootjatele teatud patente kasutamiseks üksnes vähimarenenud riikides;
17. kutsub komisjoni üles suurendama kaubanduskokkulepete alastel läbirääkimistel ja kokkulepete rakendamisel ELi arengupoliitika sidusust ning muu hulgas edendama ka inimväärset tööd, rikkuse ja töökohtade loomist ning seisma selle eest, et kaubandusalastes kohustustes oleks ette nähtud piisav asümmeetria ja üleminekuajad ja et iga riigi prioriteete austataks ning küllaldasel määral konsulteeritaks võtmeisikute ning kodanikuühiskonnaga;
18. kutsub ELi üles pidama kinni Rootsi eesistumise ajal saavutatud kokkuleppest koostada konkreetne kava ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada” rakendamiseks;
19. palub komisjonil kaaluda niisuguse alalise mehhanismi rakendamist, mis aitaks arengumaadel taastada oma majandust pärast selliseid sündmusi nagu maavärinad või üleujutused; juhib tähelepanu sellele, et üheks võimaluseks oleksid päritolureeglite vallas tehtavad ajaliselt piiratud algatused, mis motiveeriksid ostma nimetatud sündmuste poolt tabatud riigis valmistatud tooteid;
20. kutsub komisjoni üles tagama kaubandusabi toetavate poliitikavaldkondade koordineeritust ja kordab oma varasemat üleskutset
Õiglast kaubandust ja arengut käsitleva resolutsiooni lõige 18 ( 2005/2245(INI) ), A6-0207/2006 .
Raportöör: Frithjof Schmidt. komisjonile luua kontaktpunkt, mis tagaks õiglase kaubandusega seotud küsimuste korrapärase kooskõlastamise komisjoni teenistuste vahel.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
3.3.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
19
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Thijs Berman, Ricardo Cortés Lastra, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, András Gyürk, Eva Joly, Franziska Keller, Gay Mitchell, Norbert Neuser, Birgit Schnieber-Jastram, Michèle Striffler, Alf Svensson, Eleni Theocharous, Iva Zanicchi, Gabriele Zimmer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Fiona Hall, Cristian Dan Preda
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Jolanta Emilia Hibner
28.4.2011
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS
rahvusvahelise kaubanduse komisjonile
Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames
( 2010/2152(INI) )
Arvamuse koostaja: Andrzej Grzyb
ETTEPANEKUD
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. kiidab heaks suurema pühendumuse ja ennetavama lähenemisviisi uutele turgudele juurdepääsu saavutamisel kui vahendi, mille abil edendada majanduskasvu ja ettevõtjate konkurentsivõimet; rõhutab, et vajaduse korral tuleb tõhusalt kasutada kaubanduse kaitsemeetmeid, mille eesmärk on võidelda ebaausate kaubandustavade vastu, ning võimaldada vastastikust juurdepääsu välisriikide riigihanketurgudele, mis pakuvad ettevõtlusalaseid võimalusi sektorites, kus Euroopa tööstus on väga konkurentsivõimeline;
2. rõhutab, et kaubandus on eduka Euroopa tööstuspoliitika üks nurgakive; toob lisaks välja, et suurem rõhuasetus teenusepakkujaile rahvusvahelisele turule juurdepääsu võimaldamisele ei tohiks kahjustada tööstuskaupadega kauplemist; on veendunud, et kaubanduslepingud tuleks kujundada selliselt, et nad tugevdaksid Euroopa tootmisbaasi; nõuab seetõttu, et edasised mitme- ja kahepoolsed kaubanduslepingud moodustaksid lahutamatu osa tööstusstrateegiast, mis põhineb ambitsioonikatel innovatsioonipüüdlustel, ausal ülemaailmsel konkurentsil ja eeskirjade, standardite ja sertifitseerimise seisukohast täieliku vastastikkuse põhimõttel, ning mis edendab seeläbi konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust; kordab, kui oluline on viia lõpule kaubandusläbirääkimised eelkõige nende riikide ja piirkondadega, mis pakuvad ELi ettevõtjatele majanduslikku huvi ning võivad anda olulisi uusi ekspordivõimalusi kõigile ELi sektoritele;
3. on seisukohal, et eri õigusnormid ja eeskirjad ning ühtsete standardite puudumine või kohaldamata jätmine takistavad ELi ettevõtjatel välismaise äritegevusega seotud suurte kulude tõttu oma potentsiaali täiel määral ära kasutamast;
4. on seisukohal, et EL peaks võtma juhtrolli keskkonnahoidlikke tooteid ja teenuseid käsitlevate rahvusvaheliste kaubanduslepingute sõlmimisel, keskendudes taastuvenergia tehnoloogiatele; rõhutab, kui oluline on nõuda oma kaubanduspartneritelt tariifide ja mittetariifsete kaubandustõkete täielikku kaotamist, vältides päritolueeskirjade leebemaks muutmist ja tollimaksu tagastamise kasutamist;
5. usub, et vaja on uut Euroopa kaubanduspoliitikat, milles tunnistatakse vajadust nii teadmistepõhiste ettevõtete kui ka tootmisettevõtete järele Euroopas ja millega edendatakse seega senisest enam tootmist Euroopas ega ärgitata äritegevust ühtsest turust väljapoole ümber paigutama; on arvamusel, et välispartneritega sõlmitavates kaubanduslepingutes tuleks:
– arvesse võtta kõigi tegureid, mis mõjutavad Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning põllumajandussektorit ja toiduainetööstust, pidades silmas põllumajandustoodete kaubandusbilansi puudujäägi suurenemist ja kõrgeid standardeid, mida ELi tööstus peab järgima;
– taotleda vastastikku kasulikku koostööd arenguriikidega;
– püüda võidelda kolmandate riikide poolt kasutatavate kaubandust moonutavate meetmete, näiteks eksporditollimaksude ja kohaliku tootmise ebaõiglase riikliku toetamise vastu;
6. rõhutab, kui oluline on sõlmida kahepoolseid vabakaubanduslepinguid ELi ning eelkõige Lõuna-Ameerika ja Aasia kasvava majandusega riikide vahel, pidades silmas suuremat majanduskasvu ja vabadust konkureerida rahvusvahelisel tasandil vastastikku tunnustatud, läbipaistvate ja õiglaste tingimuste alusel; tunnistab, et vabakaubanduslepingud võimaldavad kõigil osapooltel saada kasu mastaabisäästust ning lisaks annavad ELile võimaluse keskenduda nendele teadmistepõhise ja töötleva tööstuse valdkondadele, mille puhul tal on maailmaturul konkurentsieelis; on seisukohal, et need vabakaubanduslepingud võivad kaasa aidata edusammudele nii toodete kui ka teenuste kvantiteedi ja kvaliteedi osas maailmaturul ning see on eriti vajalik, pidades silmas Euroopa demograafilisi väljakutseid;
7. võtab teadmiseks käimasolevate läbirääkimiste tempo, et sõlmida kahepoolseid vabakaubanduslepinguid, mis hõlmavad vaid osa kogu ELi rahvusvahelisest kaubandusest; rõhutab, et suuremat tähelepanu tuleks eelkõige pöörata strateegilise tähtsusega arenevatele turgudele; rõhutab, et tuleb vähendada praegust kaubandusbilansi puudujääki Hiinaga ning saavutada suurem juurdepääs sellele laienevale turule;
8. rõhutab, kui oluline on teostada mõjuhindamisi enne kaubandusläbirääkimiste alustamist ja enne läbirääkimiste lõpuleviimist; on seisukohal, et järelhindamiste teostamine pärast kaubanduslepingute ratifitseerimist võib olla ülimalt tähtis tulevaste otsuste tegemiseks;
9. on seisukohal, et Euroopa kaubanduspoliitika arendamine peab kaasa tooma töökohtade arvu suurenemise;
10. on seisukohal, et tööstuspoliitika sise- ja välismõõtme sidusust tuleb pidevalt suurendada, tagamaks Euroopa tööstusele reguleerimise prognoositavuse, lihtsuse, stabiilsuse ja võrdsed võimalused nii sise- kui välisturgudel;
11. rõhutab, kui oluline on edendada kolmandate riikidega lähenemist või samaväärsust seoses rahvusvaheliste standardite ja sertifitseerimistavadega; nõuab seose tugevdamist välis- ja ühtse turu eeskirjade vahel, et vähendada ettevõtjate tarbetuid kulusid, kaotada regulatiivsed tõkked ning edendada innovatsiooni ja juurdepääsu kaubandusele;
12. rõhutab, et sellist ühtlustamist ei saa teostada tehniliste, tervishoiu- ja ohutus- ning tarbijakaitsestandardite alandamise arvel; palub komisjonil kaitsta ELi standardeid ning neid tõhusalt jõustada importijate ja majandusettevõtjate puhul, kes oma tooteid Euroopas turustavad;
13. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles arendama soodsat keskkonda ettevõtete asutamise ja kasvu stimuleerimiseks ja noorte ettevõtjate vaheliseks kogemuste vahetamiseks ning looma tingimused selleks, et muuta Euroopa väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad rahvusvaheliseks, võimaldada neile juurdepääs rahvusvahelisele kaubandusabile ja krediidikindlustusele ning suurendada nende innovatsioonisuutlikkust, eelkõige vähese CO 2 -heitega majanduse loomiseks, samuti nende konkurentsivõimet ja arengut, et kaitsta nende seisundit kõlvatu või moonutatud konkurentsi eest; kutsub komisjoni üles, arvestades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tähtsust Euroopa majandusele, tegelema väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaubandustõketega, nagu tariifid ja mittetariifsed kaubandustõkked;
14. rõhutab, kui oluline on arendada ja kaitsta ELi konkurentsieeliseid innovaatiliste toodete valdkonnas;
15. rõhutab, et tooraine jätkusuutlik ja katkematu tarne on Euroopa tööstuse ökoloogiliselt tõhusa arengu ja suurema konkurentsivõime jaoks strateegilise tähtsusega; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama ambitsioonikate eesmärkidega ja tervikliku Euroopa toorainestrateegia, mis sisaldaks konkreetseid meetmeid selle kohta, kuidas parandada õiglast juurdepääsu toorainele nii sise- kui välisturgudel ning saavutada ressursside tõhus kasutamine ringlussevõtu, asendamise, jäätmekäitluse ning tooraineid käsitlevate teadusuuringute ja andmete jagamise abil; hoiatab, et Euroopa tööstus ei tohiks sõltuda monopoolsetest toorainete tarnijatest, nagu haruldaste muldmetallide puhul;
16. toonitab, kui olulised on mitmepoolsed eeskirjad energiakaubanduses, mis tagavad õiglased ja võrdsed juurdepääsutingimused säästvatele ja ohututele energiaallikatele;
17. märgib, et komisjon näeb edaspidigi ette täiendavate erakorraliste ühepoolsete kaubanduslike järeleandmiste tegemist loodusõnnetuste korral; rõhutab, et selliste meetmetega kaasnev koormus ei jagune liikmesriikide vahel võrdselt, mõjutades eelkõige teatavaid riike, piirkondi, tööstussektoreid ja töökohti; palub komisjonil teostada põhjaliku eelhindamise selliste vahendite mõju kohta;
18. nõuab meetmete võtmist, et toetada ja edendada keskkonnahoidlikku majanduskasvu, ressursside tõhusat kasutamist ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist, millele lisandub aus ja jätkusuutlik konkurents;
19. tõstab esile asjaolu, et seoses üleilmastumisega mõjutab avatum rahvusvaheline kaubandussüsteem Euroopa riike erinevalt, avaldades mõju sisemisele ühtekuuluvusele; juhib tähelepanu vajadusele laiendada ja lihtsustada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kui vahendit, mis aitab võidelda üleilmastumise kahjulike mõjude vastu; lisaks nõuab, et kasutataks ELi asjakohaseid sisepoliitilisi vahendeid, nagu innovatsiooni ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine, et kiirendada restruktureerimist ja uute kaubandustingimustega kohanemist ebasoodsates piirkondades;
20. on seisukohal, et kliimaeesmärke on võimalik saavutada vaid koostöös ELi peamiste kaubanduspartneritega, kelle CO 2 -heide on samas suurim; on seetõttu veendunud, et vaid ülemaailmne mitmepoolne kliimakokkulepe võimaldaks Euroopa tööstusel säilitada oma konkurentsivõime; on lisaks veendunud, et kaubanduslepingud peaksid hõlmama ELi imporditavate toodete tootmise puhul ühesuguseid nõudeid kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
12.4.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
44
2
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jean-Pierre Audy, Zigmantas Balčytis, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Christian Ehler, Lena Ek, Ioan Enciu, Adam Gierek, Robert Goebbels, Jacky Hénin, Romana Jordan Cizelj, Krišjānis Kariņš, Lena Kolarska-Bobińska, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Judith A. Merkies, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Aldo Patriciello, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Patrizia Toia, Evžen Tošenovský, Claude Turmes, Niki Tzavela, Alejo Vidal-Quadras
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Antonio Cancian, António Fernando Correia De Campos, Francesco De Angelis, Ilda Figueiredo, Matthias Groote, Andrzej Grzyb, Satu Hassi, Yannick Jadot, Silvana Koch-Mehrin, Bernd Lange, Werner Langen, Mario Pirillo, Algirdas Saudargas, Catherine Trautmann
14.4.2011
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS
rahvusvahelise kaubanduse komisjonile
Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames
( 2010/2152(INI) )
Arvamuse koostaja:
Malcolm Harbour
ETTEPANEKUD
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. toetab ühtse turu akti ettepanekut, mis käsitleb ELi ja selle peamiste kaubanduspartnerite õigusnormide ühtlustamist, eelkõige tarbija- ja keskkonnakaitse, loomade heaolu, tervishoiu ja töönormide valdkonnas; toonitab, kui tähtis on võtta nendes üliolulistes valdkondades vastu kõrgetasemelised rahvusvahelised standardid; kinnitab, et vabakaubanduslepinguga seotud läbirääkimistel tuleb tähelepanu keskpunkti seada sellised teemad nagu standardimine, vastastikune tunnustamine, litsentsid, teenused ja juurdepääs riigihangetele;
2. rõhutab taas vajadust sõlmida Euroopa Liidu ja tema kaubanduspartnerite vahel kaubanduslepingud, mis on tasakaalustatud, järgivad vastastikkuse põhimõtet ja on vastastikku kasulikud;
3. toetab komisjoni kavatsust analüüsida vabakaubanduslepingute sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste käigus hoolikalt nende lepingute mõju siseturule ja teistele ELi sisestele poliitikavaldkondadele; nõuab selliste mõjuhinnangute edastamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et nad saaksid nendega tutvuda enne lepingute sõlmimist;
4. rõhutab, kui olulised on suhted Ameerika Ühendriikidega; kiidab heaks komisjoni strateegia taaskäivitada Atlandi-ülese majandusnõukogu töö, keskendudes tulevikutehnoloogiate arengule ja standardite väljatöötamisele sellistes võtmetähtsusega valdkondades nagu vähese CO2-heitega ja energiatõhusad tehnoloogiad, samuti kiidab heaks seadusandlike ja reguleerimisküsimuste kasvava tähtsustamise õigusloojate Atlandi-ülese dialoogi raames;
5. kutsub komisjoni ja nõukogu üles edendama rahvusvahelist standardimist ning kõrvaldama kaubandust pidurdavad mittetariifsed ja tehnilised tõkked ning jätkama koostööd peamiste kaubanduspartneritega, eriti Hiinaga tarbekaupade ohutuse, intellektuaalomandi õiguste jõustamise, tervishoiu ja ohutusnormide ning tootmistingimuste küsimustes, eelkõige seoses naiste ja laste ekspluateerimisega; samuti Jaapaniga, pöörates erilist tähelepanu põhjendamatute mittetariifsete tõkete kõrvaldamisele;
6. tuletab meelde, et Euroopa turu avamine ei tohi kahjustada tarbijaohutust; rõhutab tolli- ja turujärelevalveasutuste vahelise koostöö tähtsust välispiiril, et teostada piisavat kontrolli liidu territooriumile sisenevate toodete üle, ja soovib komisjoni vastava rolli tugevdamist; on rahul Euroopa Parlamendi, komisjoni ja USA Tarbekaupade Ohutuse Komisjoni (Consumer Product Safety Commission) suurepärase koostööga tooteohutuse valdkonnas; on rahul siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni areneva koostööga antud valdkonnas selliste riikidega nagu India ja Hiina; arvab, et sellist koostööd tuleks tugevdada ja laiendada kaubanduslepingute sõlmimise raames ka teistele partneritele;
7. arvab, et kaubanduspoliitika on üks peamisi vahendeid, mille abil EL saab toetada hiljutisi arenguid reformide ja demokratiseerimise suunas Põhja-Aafrikas ja Vahemere piirkonnas, ning on sellega seoses seisukohal, et EL peaks oma turgu veelgi rohkem avama, alustades Egiptusest ja Tuneesiast;
8. on seisukohal, et samal ajal peaks EL kaaluma dialoogi alustamist, et õhutada neid riike tugevdama omavahelisi piirkondlikke kaubandussuhteid, seades lõppeesmärgiks piirkonna riikide vahelise tolliliidu rajamise;
9. kutsub nõukogu üles võtma viivitamata vastu Euroopa ja Vahemere piirkonda hõlmavate päritolueeskirjade konventsiooni, millele peaks kiiresti järgnema komisjoni ettepanek päritolueeskirjade uuendamiseks viisil, mis hõlbustab piirkonnas kaubavahetust ja majandusintegratsiooni;
10. kutsub põllumajandustoodete vaba ja õiglase kaubavahetuse teel laiendama ja arendama kaupade ja tehnoloogia vastastikust vahetamist ELi ning arengumaade ja vähimarenenud maade vahel; rõhutab selliste osapoolte vaheliste kaubandussuhete kasulikkust asjaomaste maade tarbijate jaoks.
11. on seisukohal, et ELi teenustekaubandus on peamine kasvu ja uute töökohtade allikas ning et ELi potentsiaalne konkurentsivõime maailma tähtsaima teenusteturuna on täna kaugeltki saavutamata ja vajaks tugevdamist;
12. on seisukohal, et rahvastiku vananemise tingimustes on vanemaealised töötajad kaubavahetuses suur varandus, neid tuleks õhutada ja stimuleerida edasi töötama ning tuleks kõrvaldada kõik seda segavad tõkked;
13. märgib, et riigihanked moodustavad olulise ja kasvava osa maailma sisemajanduse koguproduktist ning pakuvad innovaatilistele ettevõtjatele uusi seni kasutamata kasvuvõimalusi; peab kahetsusväärseks, et ELi peamiste kaubanduspartnerite riigihangete turud on eriti suletud, ning kutsub komisjoni üles edendama ELi ettevõtjate sümmeetrilist pääsu nende kaubanduspartnerite riigihangete turgudele; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks riigihangete avatuse taset puudutavad andmed ning tagaks teiste tööstusriikide ja suurte kiiresti areneva majandusega riikide suhtes vastastikkuse põhimõtte järgimise;
14. on seisukohal, et innovatsioon ja konkurentsieelise äratundmine on ELi jaoks ülitähtsad praeguse maailmamajanduse taustal, kus konkurentsivõime põhineb sageli madalatel tööjõukuludel; rõhutab rolli, mida ELi kaubanduspoliitika võib etendada tõeliselt säästva arengu edendamisel ning uute ja paremate töökohtade loomisel, kasutades ära rohelisi tehnoloogiaid, ning nõuab seetõttu komisjonilt tungivalt kõrgtehnoloogia, keskkonnahoidliku tehnoloogia ning vastavate kaupade ja teenuste arendamist toetavate algatuste esitamist;
15. tuletab meelde, kui olulised on välismaised otseinvesteeringud Euroopa majandusele; peab siiski soovitavaks kaaluda, kas Euroopa tasandil oleks võimalik ja vajalik hinnata selliste investeeringute mõju ühtsele turule, et vajaduse korral tõkestada nende kahjulikku mõju Euroopa oskusteabele ja uuendustegevusele;
16. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma piisavalt arvesse innovatsiooni tähtsust tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu jaoks ning selleks tagama innovatsiooni nõuetekohase rahastamise, sh ELi projektivõlakirjade loomise ja õigusraamistiku abil, mis võimaldaks riskikapitalifondidel kogu ELis vabalt investeerida.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
13.4.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
33
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Toine Manders, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Eva-Britt Svensson, Róża Gräfin von Thun und Hohenstein, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Ashley Fox, María Irigoyen Pérez, Constance Le Grip, Konstantinos Poupakis, Olle Schmidt, Marc Tarabella
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
21.6.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
23
4
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
William (The Earl of) Dartmouth, Laima Liucija Andrikienė, Kader Arif, David Campbell Bannerman, Daniel Caspary, Marielle De Sarnez, Christofer Fjellner, Yannick Jadot, Metin Kazak, Bernd Lange, David Martin, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Paul Murphy, Cristiana Muscardini, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Niccolò Rinaldi, Tokia Saïfi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Keith Taylor, Iuliu Winkler, Pablo Zalba Bidegain, Paweł Zalewski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Catherine Bearder, George Sabin Cutaş, Mário David, Syed Kamall, Maria Eleni Koppa, Elisabeth Köstinger, Jörg Leichtfried, Inese Vaidere, Jarosław Leszek Wałęsa
