Täiskogu kokkuvõte - Strasbourg 25.-28.september 2006
2006-10-02 - 15:56
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev :
Päevakorras oli ühendatud arutelu välisõhu kvaliteedi üle.
Saadikud soovivad Holger KRAHMERi ja Dorette CORBEY raportis kehtestada õhu kvaliteedile kõrgemad nõudmised; samas toetavad nad ka suuremat paindlikkust, andmaks liikmesriikidele vajaduse korral lisaaega õhu kvaliteedi parandamiseks.
Samuti arutati Markus FERBERi raporti põhjal 2004. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist .
Raportis keskendutakse muuhulgas Strasbourgis asuvate hoonetega seotud probleemidele ning parlamendiliikmete vabatahtlikule pensioniskeemile.
Esmaspäeva õhtul valisid välisasjade komisjon ning arengukomisjon välja kolm finalisti, kes kandideerivad Sahharovi auhinnale .
Teisipäev :
Kell 12.00 esines täiskogu ees kõnega Libeeria Vabariigi president Ellen Johnson SIRLEAF .
Arutlusele tuli Bernhard RAPKAY raport komisjoni üldhuviteenuste valge raamatu kohta.
Saadikud leiavad raportis, üldhuviteenuste osas on vaja rohkem õiguskindlust.
Samas hoiatatavad nad liigselt piirava määratluse eest, sest liikmesriikidele peab jääma vabadus ise otsustada, mis on üldhuviteenused.
Arutelul osales komisjoni president José Manuel BARROSO.
Komisjon tegi avalduse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise osas.
Päevakorras oli samuti Camiel EURLINGSi raport Türgi edusammud ühinemise suunas .
Raportis tervitatakse liitumisläbirääkimiste algust, ent kahetsetakse reformiprotsessi aeglustumist ning kutsutakse Türgit üles reforme kiirendama.
Kolmapäev:
Aset leidis ühendatud arutelu vabaduse, turvalisuse ja õiguse ala osas ning sisserände küsimustes.
Nõukogu ja komisjon tegid avalduse olukorra kohta Darfuris .
Liibanoni peaminister M. Fouad SINIORA kohtus kell 17.30 esimeeste konverentsiga.
Neljapäev:
Arutati nanoteaduste ja nanotehnoloogia Euroopa tegevuskava 2005–2009 .
Miloslav RANSDORFi raportis leitakse, et investeeringuid nanoteadustesse tuleb suurendada ning et liikmesriikide ja ühenduse tasandil on vaja on paremat koordineerimist.
Samuti märgitakse, et avalikkust on vaja paremini informeerida nanotehnoloogiaga seotud riskidest ning võimalustest.
20060925BRI10986
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Osaistungjärgu avamine:
2006-10-02 - 15:56
Osaistungjärgu avas Euroopa Parlamendi president Josep BORRELL.
Oma sõnavõtus teavitas ta saadikuid Toomas Hendrik ILVESe (PSE, EE) valituks osutumisest Eesti presidendivalimistel ning soovis Ilvesele edu uues ja väga vastutusrikkas ametis.
Borrell andis ka teada, et 18. detsembril kell 11.00-13.00 toimub Brüsselis lisaistung, kus nõukogu annab saadikutele ülevaate Ülemkogul toimunust ning teeb kokkuvõtte Soome eesistumisperioodist.
Muudatused päevakorras:
Teisipäev:
Rohelised soovisid, et komisjon teeks toiduohutust puudutava avalduse roiskunud liha osas ning selle osas, miks geneetiliselt muundatud riis on müügil paljudes liikmesriikides, ehkki see on keelatud.
Palvet ei rahuldatud.
Neljapäev:
Rahvapartei fraktsioon palus, et ASEMi resolutsiooni ei hääletataks.
Palve rahuldati.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Eelarvekontroll
2004. aasta eelarve täitmisele anti heakskiit
2006-10-02 - 15:56
Saadikud kiitsid heaks Euroopa Parlamendi presidendi tegevuse 2004. aasta eelarve täitmisel.
Raportis keskenduti muuhulgas Strasbourgis asuvate hoonetega seotud probleemidele ning parlamendiliikmete vabatahtlikule pensioniskeemile.
Raporti poolt hääletas teisipäeval, 26. septembril 535, vastu 45 ja erapooletuks jäi 51 saadikut.
WICi ja SDMi hooned
Kevadel lükkas parlament eelarve täitmisele heakskiidu andmise edasi, kuna äsja oli selgunud, et Strasbourgi linn, millele parlament maksab WICi ja SDM hoonete eest renti, ei maksnud kogu rendisummat edasi hoonete omanikule SCI Erasme'le (Hollandi pensionifond), vaid jättis sellest osa endale.
Parlamendiliikmed ei olnud sellest varem teadlikud ning soovisid olukorda uurida.
Raportöör Markus FERBER (EPP-ED, DE) avaldab kahetsust, et hoonete omanik SCI Erasme ei vastanud parlamendi palvele saada kogu asjakohane dokumentatsioon.
Raporti andmetel on suur vahe nende summade vahel, mida parlament maksab rendina WICi ja SDMi hoonete kasutamise eest Strasbourgi linnale ja mida Strasbourgi linn maksab igakuiste tagasimaksetena erainvestorile.
Arvutuste kohaselt on pärast investeerimiskulude ja teostatud tööde kulude mahaarvamist lepingu 25-aastase kehtivusaja jooksul makstud lisasummasid vähemalt 32 miljoni euro ulatuses.
Kuigi raportööri sõnul " miski ei viita sellele, et rendi- ja lisalepingute sõlmimisel ja rakendamisel oleks olnud ebaseaduslikke toiminguid ", püsib siiski kahtlus, " kas finantsmääruses sätestatud "usaldusväärse finantsjuhtimise" põhimõtet on täielikult järgitud ".
Raportöör leiab, et Strasbourgi linna lähenemisviis on " vähemalt ebaviisakas ", kuna see on " vastuolus külalislahkuse nõuetega rahvusvaheliste institutsioonide suhtes ".
Raportöör märgib, et sellega on kahjustatud Strasbourgi linna ja parlamendi usaldusvahekorda.
Raportis juhitakse tähelepanu ka sellele, et ei ole täiesti usaldusväärset alust WICi ja SDMi hoonete sobiva renditasu sätestamiseks, et "õiglast rendihinda" on keeruline määrata ja seega on raske hinnata, kas parlament on aastate jooksul tõesti õiglast renti maksnud.
Saadikud kutsuvad juhatust üles kaaluma, kas oleks asjakohane kanda Strasbourgi linnale 2006. aasta esimese poolaasta eest esialgu üle ainult summa, mis võimaldab linnal katta tagasimaksed SCI Erasme'le, mitte aga kogu renti.
Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem
Raportis märgitakse, et 2005. aasta novembris oli täiendaval pensionifondil 475 liiget, kes tasusid (üldkulude hüvitisest) igakuist sissemakset suurusega 948 eurot (üks kolmandik kogu sissemaksest).
Parlament omakorda maksis 1896 eurot kuus (kaks kolmandikku kogu sissemaksest) ning 2004. aastal nähti eelarves vabatahtliku pensioniskeemi jaoks ette 10,3 miljonit eurot.
Raportis leitakse, et parlamendiliikmete osamaksed vabatahtlikku pensioniskeemi tuleks maksta otse isiklikust sissetulekust, mitte parlamendi hüvitistesüsteemi kaudu.
Nimelt võib pensioniskeemi sissemaksete mahaarvamine üldkulude hüvitisest parlamendiliikmetele kaasa tuua süüdistusi, et avaliku sektori vahendeid kasutatakse eraviisilisteks pensionifondi sissemakseteks.
Seetõttu palutakse parlamendi juhatusel esitada enne 31. märtsi 2007 ettepanekud meetmete kohta, millega tagatakse, et selliseid makseid teevad pensioniskeemi liikmed ise otsekorraldustega.
Raportöör märgib, et pärast Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse jõustumist 2009. aastal koheldakse parlamendiliikmeid võrdselt ning täiendaval pensionifondil ei ole siis enam lubatud uusi liikmeid vastu võtta.
Markus FERBER (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0280/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 25.09.2006
Hääletus: 26.09.2006 1.Euroopa Parlamendi otsus Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta: I jagu – Euroopa Parlament
2.Euroopa Parlamendi resolutsioon märkustega, mis on lahutamatu osa otsusele Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta: I jagu – Euroopa Parlament
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0363 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Haridus
Õppurite liikuvuse kvaliteedi parendamine ning elukestva õppe põhipädevuste täpsustamine
2006-10-02 - 15:56
Tänaseks on oma õpingute raames teises ELi riigis elanud juba üle miljoni õppuri.
Euroopa Parlamendi liikmed leiavad, et seetõttu on vaja juhtnööre sisaldavat liikuvuse kvaliteedihartat, et liikuvuse kvaliteeti parendada.
Lisaks tuleb saadikute arvates täpsustada elukestva õppe põhipädevusi ning nad teevadki ettepaneku üleeuroopaliste suuniste loomiseks.
Kuna mõlemas küsimuses saavutati kokkulepe nõukoguga, lõpeb mõlema eelnõu menetlus esimese lugemisega.
Õppurite liikuvuse kvaliteediharta
Christa PRETS i (PSE, AT) õppurite liikuvuse kvaliteediharta raportis tervitatakse Euroopa Komisjoni ettepanekut hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta.
Liikuvuse kvaliteediharta eesmärk on parendada liikuvuse kvaliteeti ning see sisaldab kümmet juhtnööri, mis hõlmavad ettevalmistusi teise riiki õppima minekuks, seal õppimise perioodi ning teisest riigist naasmist.
Hartas sisalduvad juhised puudutavad näiteks teavitamist ja juhendamist, õppeplaane, logistilist abi ning keelelisi aspekte.
Juhtnöörid on põhiliselt suunatud liikuvuse eest vastutavatele saatvatele ja vastuvõtvatele organisatsioonidele ning harta on üldine selles mõttes, et hõlmab kõikvõimalikku laadi haridus- ja koolitusalast liikuvust.
Saadikud kiitsid heaks muudatusettepanekud, milles nõutakse puuetega inimeste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade erivajadustega arvestamist.
Lisaks soovivad saadikud, et enne välismaale õppima asumist koostataks õppeplaan ning nad rõhutavad, et vajalik on ka osalejate üldine ettevalmistus, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata keelelisele ettevalmistusele.
Parlamendiliikmed leiavad samuti, et liikuvuse edendamiseks peaks laenusid ja/või riiklikke stipendiume olema võimalik taotlejate vastuvõtjariiki üle kanda.
Põhipädevused elukestvas õppes ja koolituses
Saadikud leiavad Helga TRÜPEL i (Verts/ALE, DE) raportis, et kuigi elukestva õppe idee levib tasapisi, on liiga vähe täiskasvanuid seotud õpingutega.
Parlamendiliikmed leiavad, et on vaja luua üleeuroopalised suunised, milles määratletakse põhipädevused, mis on vajalikud eneseteostuseks, aktiivseks kodakondsuseks, sotsiaalseks ühtekuuluvuseks ja töö leidmiseks teadmisteühiskonnas.
Samuti tuleb tagada, et alushariduse ja -õppe lõpuks on noorte põhipädevused arenenud sellisele tasemele, mis valmistab neid ette täiskasvanuikka jõudmiseks, ja et täiskasvanutel oleks võimalus põhipädevusi kogu elu jooksul edasi arendada ja ajakohastada.
Komisjon peaks saadikute arvates oma ettepanekutes tähelepanu pöörama eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele isikutele, nagu väheste põhioskustega inimesed, kooli pooleli jätnud, pikaajalised töötud, vanemaealised, sisserändajad ja puudega inimesed.
Saadikute arvates peaks üleeuroopalistes suunistes olema järgmised põhipädevused:
emakeeleoskus;
võõrkeeleoskus;
matemaatikapädevus ja teadmised teaduse ja tehnoloogia alustest;
infotehnoloogiline pädevus;
õppimisoskus;
interpersonaalne, kultuuridevaheline ja sotsiaalne pädevus ning kodanikupädevus;
ettevõtlikkus;
kultuuripädevus.
Kodanikupädevus põhineb seejuures teadmistel demokraatia, õigluse, võrdsuse, kodakondsuse ja kodanikuõiguste kohta, mis hõlmab ka teadmisi selle kohta, kuidas neid mõisteid väljendatakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja rahvusvahelistes deklaratsioonides ning kohaldatakse mitmesugustes institutsioonides piirkondlikul, riiklikul, üleeuroopalisel ja rahvusvahelisel tasandil.
Parlamendiliikmed leidsid, et oluline on teada ka peamisi sündmusi, suundumusi ja muutuste põhjusi oma riigi, Euroopa ja maailma ajaloos ning olevikus – eelkõige mõista Euroopa mitmekesisust – ning sotsiaalsete ja poliitiliste liikumiste eesmärke, väärtusi ja poliitikat.
Eesti saadiku sõnavõtt
Marianne MIKKO (PSE, EE) märkis oma sõnavõtus: "(...)
Eesti ühiskond on jagunenud võitjateks ja kaotajateks.
Töötajaskonna seas olid võitjateks noored, kes omandasid kiiresti uutes oludes vajaliku diplomi ja oskused.
Kaotajateks olid töövõtjad, kes lähenemas pensionieale.
Neid peeti õppimisvõimetuteks vana aja jäänukiteks.
Komisjoni poolt ette pandud kaheksa võtmepädevuse omandamine teeks töövõtjate jaoks kohanemise tööturu muutuvate nõuetega kindlasti lihtsamaks.
Ameerika töötaja vahetab eluajal keskmiselt kolm korda eriala.
Varsti saab see tavaliseks ka Euroopas.
Keskmise eluea kasvades on neljakümne viie aastasel töötajal läbitud vähem kui pool karjäärist.
See tähendab uusi algatusi keskeas, kuid ikka on veel ealine diskrimineerimine vaieldamatu tõsiasi keskmise ja madalama tasemega töökohtadel kogu maailmas.
Juurutades elukestva õppe süsteemi peame muutma ka ühiskonna arusaamu.
Kaheksale võtmepädevusele tuleb anda sisu, mis annaks töövõtjatele kindluse tuleviku ees.
Kindluse, mis tuleb usust enese arenemisvõimesse.
Samas tuleb tööandjaid julgustada investeerima elukogenud inimestesse, kes tulevad kõrvalt.
Euroopa peab harjuma elukestva õppe kui igapäevase nähtuse, tööelu lahutamatu osaga. "
Õppurite liikuvuse kvaliteediharta
Christa PRETS (PSE, AT)
Dokument: A6-0255/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 25.09.2006
Hääletus: 26.09.2006
Põhipädevused elukestvas õppes ja koolituses
Helga TRÜPEL (Verts/ALE, DE)
Dokument: A6-0262/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 25.09.2006
Hääletus: 26.09.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires: Liikuvust käsitlev Euroopa kvaliteediharta Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus põhipädevuste kohta elukestvas õppes
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0364 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0365 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Inimõigused
2006. aasta Sahharovi auhinna finalistid: pantvangide eest võitlejad Kolumbias, Milinkevitš, Tueni
2006-10-02 - 15:56
Välisasjade komisjon ning arengukomisjon valisid 25. septembri õhtul kümne kandidaadi hulgast välja 2006. aasta Sahharovi auhinna kolm finalisti: Kolumbias röövitud pantvangide eest võitlejad, Aleksandr Milinkevitš ning Ghassan Tueni.
Järgmise sammuna valib esimeeste konverents 13. oktoobril välja võitja.
Auhind ja sellega kaasnev rahaline preemia 50000 eurot antakse laureaadile üle 13. detsembril Strasbourgis.
Finalistid tähestikulises järjekorras:
Kolumbia: röövitud pantvangide eest võitlejad - eesotsas Ingrid Betancourt'i ning sihtasutuse Pais Libre'ga.
Aleksandr Milinkevitš - Valgevene opositsiooni juht ning endine presidendikandidaat, kes taotleb oma riigile demokraatlikku tulevikku.
2006. aasta aprillis vangistati ta 15 päevaks, sest ta osales loata toimunud rahvakogunemisel Minskis.
Ghassan Tueni - Liibanoni ajakirjanik ja diplomaat, kes nimetati auhinna kandidaadiks selliste mõrvatud Liibanoni isiksuste mälestuseks nagu Rafiq Hariri, Basil Fuleihane, Samir Kassir, George Haoui and Gebrane Tueni.
Euroopa Parlament annab Sahharovi auhinda välja 1988. aastast.
Sahharovi auhind on mõeldud isikutele või rühmadele, kes on ennastsalgavalt kaitsnud inim- ja põhiõigusi.
Vene füüsik ja Nobeli rahupreemia laureaat Andrei Dimitrievitš Sahharov (1921–1989) on eelkõige tuntud kui vesinikupommi leiutaja.
Tundes muret oma tegevuse tagajärgede pärast inimkonna tulevikule, püüdis ta laiemalt tutvustada ohte, mida tuumavõidurelvastumine endas kätkeb.
Teda peeti NSVLis mässuliste ideedega dissidendiks ning 1970. aastal lõi ta inimõiguste ja poliitohvrite kaitse komitee.
Sahharovi jõupingutusi kroonis 1975. aastal Nobeli rahupreemia.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
ELi ühine sisserändepoliitika
2006-10-02 - 15:56
Parlament märgib 28.septembril vastu võetud resolutsioonis, et nõukogu peaks kiiremas korras määratlema ühise sisserändepoliitika ja võtma vastu tagasipöördumise direktiivi.
Parlament leiab ka, et tuleb tagada, et liikmesriigid jagaksid sisserändega seotud vastutust ning finantskoormust võrdselt.
Saadikud ütlevad ka, et ebaseaduslikele sisserändajatele seadusliku staatuse andmine ei ole pikas perspektiivis lahendus.
Ühisresolutsiooni poolt hääletas 295, vastu 271 ja erapooletuks jäi 14 saadikut.
Saadikud väljendavad resolutsioonis oma pettumist ning märgivad, et " nõukogu ei ole seitsme aasta jooksul pärast Euroopa Ülemkogu kohtumist Tamperes ning Euroopa Parlamendi arvukatele nõudmistele vaatamata suutnud ühist sisserändepoliitikat määratleda, säilitades selle asemel ühehäälsuse ja nõuandemenetluse kõikides seaduslikku sisserännet puudutavates küsimustes ".
Samuti tunnistab parlament " tungivat vajadust võtta vastu õiglane ELi direktiiv tagasipöördumise kohta ja palub nõukogul suurendada jõupingutusi, et tagada selle vastuvõtmine ".
Saadikud rõhutavad, et mis tahes tervikliku lähenemisviisi puhul sisserändele ei saa eitada nn tõuketegureid, mis sunnivad inimesi kodumaalt lahkuma ning mis nõuavad tegelikke võimalusi seaduslikuks rändeks Euroopa Liitu, samuti rände päritolu- ja transiidiriike puudutavat selget arengu- ja investeerimiskava, sealhulgas majanduslikke võimalusi edendavat kaubandus- ja põllumajanduspoliitikat, et muuhulgas vältida massilist ajude äravoolu.
Saadikud märgivad ka, et Euroopa ühtse sisserändepoliitikaga peab kaasnema integratsioonipoliitika, mis hõlmab muuhulgas korralikku integreerumist tööturul, õigust haridusele ja koolitusele, juurdepääsu sotsiaal- ja tervishoiuteenustele ning sisserändajate osalemist ühiskondlikus, kultuuri- ja poliitilises elus.
Resolutsioonis toetatakse partnerlusel põhinevat lähenemist päritolu- ja transiidiriikide suhtes, et tagada neile aktiivne roll rändevoogude haldamisel, ebaseadusliku sisserände tõkestamisel ning tulemuslike teabekampaaniate korraldamisel ELi vastuvõtjariikide tingimuste, sealhulgas varjupaiga saamise kriteeriumide kohta.
Saadikud väljendavad resolutsioonis ka veendumust, et " vastutuse ja finantskoormuse jagamine liikmesriikide vahel peab olema ELi sisserändepoliitika ning ELi ühise varjupaigasüsteemi lahutamatu osa ".
Komisjonil palutakse võimalikult kiiresti esitada ettepanek erakorralise fondi loomise kohta ekspertidest koosnevate tugimeeskondade rahastamiseks, kelle ülesanne on anda praktilist abi inimeste vastuvõtmisel piiridel ja lahendada erakorralisi humanitaarolukordi liikmesriikides.
Parlamendiliikmed märgivad, et nad mõistavad, et ELi ühise sisserändepoliitika puudumisel rakendavad liikmesriigid erinevaid lähenemisviise sadade tuhandete ebaseaduslikult ja ilma mingi sotsiaalse kaitseta töötavate ebaseaduslike sisserändajate probleemile.
Samas leiavad nad, et " ebaseaduslikele sisserändajatele seadusliku staatuse andmine ei ole pikas perspektiivis lahendus, sest sellised meetmed ei lahenda tegelikke aluspõhjuseks olevaid probleeme ".
Samuti kordavad nad seisukohta, et " kui ühes liikmesriigis lihtsustatakse sisserände eeskirju, avaldab see otsest mõju teiste liikmesriikide olukorrale ja et liikmesriikidel on kohustus lojaalse koostöö vaimus konsulteerida teiste liikmesriikidega ja neid teavitada meetmetest, mis tõenäoliselt mõjutavad sisserände olukorda ".
Resolutsioonis rõhutatakse, et mis tahes meetmed ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks ja välispiiride kontrolli tugevdamiseks – isegi kui seda tehakse koostöös kolmandate riikidega – peavad olema kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis sätestatud tagatiste ja üksikisiku põhiõigustega, eelkõige varjupaigaõigusega ning õigusega mitteväljasaatmisele.
Resolutsioonist hääletati välja punkt, milles nõuti, et nõukogu kasutaks üleminekuklauslit, et hakata politsei- ja justiitskoostöö ning seadusliku sisserände puhul kasutama kaasotsustusmenetlust ning kvalifitseeritud häälteenamust.
Arutelu 27.09.2006
Toimus ühendatud arutelu vabaduse, turvalisuse ja õiguse ala ning sisserände küsimustes.
Nõukogule esitati ka suuline küsimus.
Jean-Marie CAVADA (ALDE, FR) esitas nõukogule suulise küsimuse, kus ta soovis teada, miks kriminaalõigus on jäänud välja ühisest koostööst ning kas lõpuks on liikmesriikide vahel piisavalt usaldust, et võiks kasutada üleminekuklauslit ning kasutada tavapärast otsuse tegemise protsessi.
Ta rõhutas, et üleminekuklausli kasutamine vähendaks demokraatia defitsiiti, tugevdaks õigusriiki ning tõhustaks otsustusprotsessi.
Nõukogu kõnevoor
Eesistujariigi siseminister Kari RAJAMÄKI ütles, et 1999. aastast on tegeletud vabaduse, julgeoleku ja õiguse alaga, ja et see nõuab head koostööd kolme institutsiooni vahel.
Ta lisas, et hetkel tegeletakse Põhiõiguste Ameti loomisega ja see peaks hakkama tööle järgmisest aastast.
Hetkel otsitakse vastust küsimusele, kas amet peaks tegelema ka kolmanda samba teemadega.
Kolmanda samba isikuandmete kaitse raamotsuse püüab nõukogu Rajamäki sõnul võimalikult kiiresti vastu võtta ja oma ettepaneku teha järgmise poole aasta jooksul.
Nõukogu esindaja nentis, et SIS II rakendumine on viibinud ja eesistuja uurib nüüd, mida saab ära teha protsessi kiirendamiseks.
Üksmeelele loodetakse jõuda oktoobris.
Järgmisel nädalal tutvustatakse nõukogus võimalikke tehnilisi alternatiive SIS II raames ja edaspidi uuritakse sisepiiride kõrvaldamise võimalusi.
Siseminister kinnitas, et Schengeni piirkonda tahetakse laiendada võimalikult kiiresti, vähendamata seejuures turvalisust.
Komisjoni kõnevoor
Siseasjade volinik Franco FRATTINI märkis, et uued turvameetmed eriti seoses õhutranspordiga ei tohi tuua kaasa ebaproportsionaalseid sanktsioone - see oleks terroristide võit.
Migratsiooni osas on komisjon tema sõnul väga aktiivne, volinike grupp tegeleb selle teemaga, ette on nähtud finantstoetused ja konsulteeritakse ekspertidega.
Põhiline tähelepanu on Aafrikal, aga ka idapiiril.
Lõunapiiril soovitakse enne 2007. aasta suve luua operatsioonikeskus, mis haldaks Vahemere piirikontrolli, samuti soovitakse luua üleeuroopaline järelevalvesüsteem, ühendada vahendid, luua asüüliekspertide meeskonnad ja tõhustada raha kasutamist.
Järgmisest kevadest peaksid olemas olema kiired piirisekkumismeeskonnad, mis töötaksid FRONTEXi raames.
Frattini lisas, et sisseränne peab olema arengupoliitika lahutamatuks osaks.
Fraktsioonide kõnevoor
Ewa KLAMT (EPP-ED, DE) märkis, et immigratsioon on üks meie peamistest probleemidest ning lahenduse leiame vaid siis, kui vaatame piiridest kaugemale.
Vaja on koostööd päritolu-, transiit- ja sihtriikide vahel ja vaja on reguleerimist.
EPP-ED fraktsioon on tema sõnul juba aastaid soovinud sisserändepoliitika vastu võtmist.
Klamt lisas, et massiviisiliselt ei saa immigrante legaliseerida, arvestada tuleb ka teiste liikmesriikidega.
Enam tähelepanu tuleb pöörata ka majandusmigratsioonile.
Martin SCHULZ (PSE, DE) ütles oma sõnavõtus, et kuus aastat tagasi olid saalis samad inimesed ja kõik rääkisid samu asju.
Volinikuks oli tookord Vittorino ja kõik meetmed, mida volinik praegu nimetas, olid ka siis juba nimekirjas.
Ajakava oli väga täpne.
Nüüd, kuus aastat hiljem, räägime samadest asjadest.
Schulz rõhutas, et kohalike ja piirkondlike asutuste töösse ei ole vaja sekkuda, ent ühiseid reegleid on vaja ning ei tohi tegevusetult istuda.
Schulz nentis, et vaja on koordineeritud poliitikaid, aga liikmesriigid ei soovi nendes valdkondades oma võimust loobuda.
Seega on vastandunud suveräänsus ning tegevusvõime.
Graham R. WATSON (ALDE, UK) ütles samuti, et ta oli 1999. aastal samalaadsel koosolekul ja siis tegeleti samade asjadega.
Watsoni sõnul on see justkui "kahevaatuseline etendus, kus kummaski vaatuses ei juhtu mitte midagi".
Watson lisas, et kui üleminekuklauslit ei kasutata, siis edasi minna ei saa.
Ta märkis: " Riikliku suveräänsuse nimel suurendatakse globaalset anarhiat. "
Watson ütles, et ELi algusaastatel olid poliitikud avalikust arvamusest ees, nüüd on see vastupidi.
Inimesed tahavad ühtset immigratsioonipoliitikat - miks me seda ei tee?
Monica FRASSONI (Verts/ALE, IT) ütles, et räägitakse solidaarsusest - nende riikide aitamisest, kes võitlevad immigratsiooniga.
Samas saadetakse tagasi inimesed, kes vajavad abi ja neid ei kuulata ära, neile keeratakse selg!
Frassoni lisas, et Euroopal on immigratsiooni ka vaja ning abi vajavaid inimesi tuleb aidata.
Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT) rõhutas, et tuleb aru saada, et immigratsioon ei tähenda terrorismi.
Tema arvates tuleb lisaks ebaseaduslikule sisserändele rääkida ka seaduslike sisserändajate integratsioonist.
Romano Maria LA RUSSA (UEN, IT) sõnul on hea, et uute algatustega on välja tuldud ja et immigratsiooniga võitlevatele riikidele on vahendid kättesaadavaks tehtud, sest ohus ei ole mitte ainult piiririigid.
Majanduskasv on tema arvates saavutatav ainult siis, kui inimesed tunnevad end turvaliselt, seetõttu tuleb piire paremini hallata.
Ta tervitas programmi, mille eesmärgiks on immigratsioonivoogude juhtimine, samuti tervitas ta FRONTEXi loomist.
La Russa hinnangul on vaja sisse viia miinimumstandardid illegaalse immigratsiooniga võitlemiseks ning vaja on hakata legaalset immigratsiooni juhtima ning integreerima immigrante.
Ta lisas, et abivajajaid ja neid, kes soovivad integreeruda, tuleb aidata.
Teiste suhtes on aga vaja nulltolerantsi.
Johannes BLOKLAND (IND/DEM, NL) ütles, et lahendust on vaja, aga millist?
Ta märkis, et 1990ndate lõpus oli Hollandil ja Saksamaal probleeme immigratsiooniga ning toona soovisid nad solidaarsust, ent Prantsusmaa, Itaalia ja teised riigid ei aidanud neid siis.
Nüüd on olukord aga vastupidine.
Blokland rõhutas Euroopa lahenduse vajadust, sest ühisturg vajab korralikke piire.
Ta lisas ka, et 700000 illegaali legaliseerimine Hispaania poolt ilma teisi informeerimata on lubamatu.
Samuti nõudis Blokland, et nõukogu ja komisjon selgitaks välja, millistes riikides LKA salavanglad on.
Nõukogu vastus: Kari Rajamäki nentis, et ELi vastused peavad olema paremini koordineeritud kui me räägime koostööst kolmandate riikidega.
Tamperes algatatud ühisvastutuse põhimõte on samuti väga oluline.
Liikmesriigid peavad täitma oma ülesandeid seoses immigratsiooniga.
Meil on vastutus nende riikide ees, keda immigratsioon kõige rohkem puudutab.
Vaja on vahet teha seaduslikul ja ebaseaduslikul sisserändel.
Tööturgude stabiilsus on samuti vaja tagada.
Mustalt töötamise vastu tuleb võidelda.
Organiseeritud kuritegevus ja inimkaubandus on üleeuroopaline nähtus ja sellest tuleb rohkem rääkida.
Komisjoni vastus: Franco Frattini möönis, et terrorism on suur oht.
Samas kinnitas ta, et sisseränne on eraldiseisev probleem, mille lahendamiseks tuleb teha koostööd ka kolmandate riikidega.
Ta märkis, et merepatrullide põhiülesanne on päästa elusid ja tegutseda ennetavalt.
Liibüa osas ütles Frattini, et Liibüa on nõustunud läbirääkimistega ning esimese sammuna on vaja garanteerida inimväärikuse austamine.
Solidaarsusest rääkides ei tohi unustada Maltat, Kanaari saari ning Itaaliat, sest nad ei suuda üksi immigrantide voolule vastu seista.
Lõpetuseks mainis Frattini, et poliitiline protsess tuleb aktiveerida.
Nõukogu ja komisjoni avaldused - ühine sisserände poliitika
Suuline küsimus
Jean-Marie CAVADA (ALDE, FR)
Dokument: O-0086/2006
Arutelu: 27.09.2006
Hääletus: 28.09.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi ühise sisserändepoliitika kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0386 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
Saadikud soovivad parandada isikuandmete kaitset politsei- ja õigusalase koostöö raames
2006-10-02 - 15:56
Parlament kiitis kolmapäeval, 27. septembril heaks raporti, millega toetatakse ettepanekut, mis puudutab kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames kasutatavate isikuandmete kaitset.
Sellega ühtlustatakse ELi andmekaitse põhimõtteid sellistes valdkondades nagu avalik julgeolek, organiseeritud kuritegevus ning politsei- ja justiitskoostöö.
Parlament on ühiseid reegleid nendes valdkondades nõudnud juba pikka aega.
Heaks kiidetud Martine ROURE (PSE, FR) raport oli vastus komisjoni ettepanekule kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta.
Ettepaneku eesmärgiks on kehtestada nõukogu raamotsusega ühised andmekaitse reeglid kolmanda samba raames.
Senini on ainult ühenduse õiguse (esimese samba) alusel käsitletavad andmed olnud hõlmatud ELi andmekaitse seadusandlusega (1995. aastast pärinev direktiiv).
Avalik julgeolek, organiseeritud kuritegevus, politsei- ja justiitskoostöö (kolmas sammas) ei kuulu selle direktiivi alla ning seetõttu ei ole ELi reegleid selle kohta, kuidas tagada andmete kaitse nendes valdkondades.
Euroopa Parlament on alates kolmanda samba loomisest nõudnud andmekaitse standardeid politsei- ja õigusalase koostöö raames, mis oleksid võrreldavad ühenduse õiguses kehtivate standarditega.
Saadikute hinnangul on seda vaja seetõttu, et:
vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva Euroopa ala loomine toob endaga kaasa andmete, sealhulgas isikuandmete suureneva vahetamise kolmanda samba raamesse jäävates valdkondades.
Suurenenud andmevahetus peab vastama Euroopa Liidu põhiõiguste kaitse nõuetele ning austama põhiõiguste harta artikleid 7 ja 8 (eraelu austamine ja isikuandmete kaitse);
parem andmekaitse võimaldab pädevate asutuste vahelise vastastikuse usalduse põhimõtte tugevdamist ning aitab seega kaasa Euroopa Liidu politsei- ja õigusalase koostöö paremale toimimisele.
Saadikud soovivad, et kolmandas sambas korrataks võimalikult palju ühenduse direktiivides sätestatud andmekaitse põhimõtteid, et tagada sama kaitsetase, võttes samal ajal arvesse politsei- ja õigusalase töö eripärasid.
Saadikute arvates tuleks sätestada täiendavad eeskirjad kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö osas, säilitades samal ajal kooskõla ühenduse õiguses sätestatud üldiste põhimõtetega.
Andmekaitse ühiseid eeskirju tuleb raportööri arvates kohaldada politsei- ja õigusalasesse valdkonda kuuluvatele andmetele ning rakendamine ei tohiks piirduda liikmesriikidevahelise piiriülese andmevahetusega.
Lisaks tuleks Europoli, Eurojusti ja tolliinfosüsteem andmekaitse eeskirjad viia kooskõlla komisjoni käesoleva ettepanekuga.
Raportöör märgib, et andmete kogumine peab toimuma vaid konkreetsetel eesmärkidel, avalikku julgeolekut või üksikisikut ähvardava ohu ennetamise eesmärgil ning selle raames tuleb austada proportsionaalsuse ja vajaduse põhimõtteid.
Andmete edasisele töötlemisele peavad kehtima kindlaksmääratud eeskirjad (edasine töötlemine võib toimuda üksnes isikuandmed edastanud või kättesaadavaks teinud asutuse eelneval loal) ja andmete edasine edastamine teistel eesmärkidel kui need, mille jaoks andmeid koguti, peab olema rangelt piiratud.
Raportis märgitakse veel, et erinevaid andmekategooriaid (kahtlustatavad, süüdimõistetud, ohvrid, tunnistajad jne) töödeldakse eraldi ja spetsiifiliste kaitsemeetmetega.
Mittekahtlustatavate isikute isikuandmeid võib töödelda vaid piiratud ajavahemiku jooksul ning asjakohaste juurdepääsu- ja edastamispiirangutega vaid sel eesmärgil, milleks need koguti.
Täiendavad kaitsemeetmed lisatakse DNA ja biomeetriliste andmete osas, et tagada andmete kvaliteedi turvalisus ja põhiõiguste austamine nimetatud andmete kasutamisel.
Mis puudutab andmete edastamist kolmandate riikide asutustele rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse alase koostöö raamistikust, siis andmeid võib kolmandatele riikidele edastada üksnes juhul, kui " andmete edastamine on seadusega ette nähtud selge kohustus või pädevus " ning kui asjassepuutuv riik tagab andmekaitse asjakohase taseme.
Erandjuhtudel võib isikuandmeid esitada kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kelle andmekaitse tase ei ole piisav, kui andmete edastamine on hädavajalik asjaomase liikmesriigi oluliste huvide kaitsmiseks või riigi julgeolekut, konkreetset isikut või isikuid ähvardava tõsise ohu vältimiseks.
Parlament viis sisse ka muudatusettepaneku, mille alusel inimene saab taotleda märke tegemist isikuandmetele, mille õigsust ta ise eitab ja mille täpsust või ebatäpsust ei ole võimalik kindlaks teha.
Samuti sätestatakse võimudele kriminaalkaristused sätete tahtliku või ülimast hoolimatusest tingitud rikkumise puhul.
Martine ROURE (PSE, FR)
Dokument: A6-0192/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 13.06.2006
Hääletus: 27.09.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0370 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Välisõhu kvaliteedi parandamine säästab inimelusid
2006-10-02 - 15:56
Parlamendiliikmed soovivad kehtestada õhu kvaliteedile kõrgemad nõudmised.
Samas toetavad nad ka suuremat paindlikkust, andmaks liikmesriikidele vajaduse korral lisaaega õhu kvaliteedi parandamiseks.
Erilist muret tunnevad saadikud tahkete peenosakeste PM2,5 pärast, sest need mõjuvad inimeste tervisele eriti halvasti.
Hinnanguliselt põhjustab õhusaaste ELis igal aastal 360 tuhande inimese enneaegse surma ning lühendab keskmist eluiga keskmiselt kaheksa kuud inimese kohta.
Euroopa Komisjoni ettepaneku eesmärgiks on 2020. aastaks vähendada õhusaastest tingitud enneaegsete surmade arvu võrreldes 2000. aastaga 40% võrra.
Holger KRAHMER i (ALDE, DE) välisõhu kvaliteedi direktiivi raporti poolt hääletas teisipäeval, 26. septembril 571, vastu 43 ja erapooletuks jäi 18 saadikut.
Seega leiab parlament, et õhu kvaliteedi tagamiseks on vaja kehtestada kõrgemad eesmärgid, kui komisjon ette pani, eriti mis puudutab tahkeid peenosakesi (PM2,5-osakese läbimõõt on kuni 2,5 mikromeetrit).
Samas toetatakse ka suuremat paindlikkust ning märgitakse, et eriti raskete tingimustega piirkondade jaoks peaks olema võimalik pikendada nelja aasta võrra ajavahemikku, mille jooksul tuleb saavutada vastavus õhu kvaliteedi piir- ja sihtväärtustega.
Seda siiski ainult tingimusel, et nendes piirkondades ja linnastutes esineb vastavuse saavutamisel probleeme vaatamata asjakohaste reostustõrjemeetmete rakendamisele.
Kui teatavale piirkonnale või linnastule antakse ajapikendust, siis peab sellega kaasnema põhjalik plaan, milles kirjeldatakse, kuidas kavatsetakse tagada vastavus pikendatud ajavahemiku jooksul.
Lisaks sellele võib PM2,5 ning PM10 (osakese läbimõõt kuni 10 mikromeetrit) puhul anda teatud tingimustel veel 2 aastat ajapikendust.
Tehnilised andmed
Parlament soovib suurimate osakeste ehk PM10 laeks alates 2010. aastast kehtestada keskmiselt 33 µg/m3 aastas; komisjoni ettepanek oli 40 µg/m3.
Igapäevase lubatud kõikumise osas on saadikud aga leebemad kui komisjon - saadikud lubaksid teatud tingimustel (piiriülene saastelevik, ebasoodsad ilmastiku- või geograafilised tingimused) maksimaalse päevase normi (50 µg/m3) ületamist kuni 55 päeval aastas, komisjon oma ettepanekus vaid 35 päeval aastas.
Tahkete peenosakeste kohta märgivad saadikud, et need avaldavad inimeste tervisele olulist negatiivset mõju, ent samas ei ole veel kindlaks määratud piiri, millest allpool PM2,5-osakesed inimeste tervisele ohtu ei kujuta.
Seetõttu leiavad saadikud, et kuna olemasolevad andmed PM2,5 kohta ei ole veel piirväärtuse kehtestamiseks piisavad, tuleks esialgu kehtestada vähem siduv sihtväärtus, mis oleks aastas keskmiselt 20 µg/m3 (komisjon pakkus piirväärtustena 25 µg/m3).
Direktiivi ülevaatamisel 2015. aastal soovivad saadikud kehtestada 20 µg/m3 piirväärtuseks.
Raportis soovitakse ka, et kokkupuute vähendamise 20%-line sihtmärk oleks Euroopa Liidus saavutatud keskmine tase ning et tegelik sihtmärk erineks liikmesriigiti, olenevalt nende kontsentratsioonitasemest.
Saadikud toetavad samuti ühenduse meetmeid heitkoguste vähendamiseks nende tekkekohas.
Parlamendiliikmete arvates on vajalik:
20–50 megavatise võimsusega põletusseadmete küsimuse lisamine saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitlevasse direktiivi 96/61/EÜ;
luua EURO VI standardid raskeveokitele;
luua uued standardid kodus kasutatavatele kütteseadmetele;
rakendada ELi tasandil kooskõlastatavaid meetmeid eesmärgiga suunata laevaomanikke saastetasemeid vähendama ja/või võtta kasutusele mootorite heitkoguste standardid ELi laevadel või IMO tasandil kooskõlastatavad laevamootorite heitkoguste uued standardid.
Parlament soovib, et komisjon vaataks PM2,5- ja PM10-osakestega seotud sätted viie aasta jooksul alates direktiivi jõustumisest läbi, arvestades uusimaid teaduslikult põhjendatud teadmisi.
Tegemist on esimese ühenduse õigusaktiga, mis reguleerib PM2,5 kontsentratsiooni.
PM10 kohta on juba varasemaid õigusakte ning uus direktiiv asendab need.
Liikmesriigid peavad direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid jõustama 12 kuu jooksul pärast direktiivi jõustumist.
Õhusaaste temaatiline strateegia
Komisjoni temaatilise strateegia eesmärgiks on õhusaastest tingitud enneaegsete surmade arvu vähendamine.
Dorette CORBEY (PSE, NL) omaalgatuslik raport õhusaaste temaatilise strateegia kohta võeti teisipäeval, 26. septembril vastu 563 poolt- ja 19 vastuhäälega, 42 saadikut jäi erapooletuks.
Raportis nõutakse ambitsioonikamaid vähendamise eesmärke PM2,5, lenduvate orgaaniliste ühendite (VOC) ja lämmastikoksiidide (NOx) osas.
Parlament soovib samuti, et strateegias keskendutaks enam reostusallikatele, sealhulgas laevandus- ning põllumajandussektorile.
Lisaks soovivad saadikud, et kehtestatavad piirväärtused oleksid rangemad.
Samas on nad valmis liikmesriikidele andma rohkem aega nõudmiste täitmiseks, juhul kui kõik vastavad jõupingutused on tehtud, ent nõudmisi ei suudeta täita.
Välisõhu kvaliteet ja Euroopa õhu puhtamaks muutmine
Holger KRAHMER (ALDE, DE)
Dokument: A6-0234/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 25.09.2006
Hääletus: 26.09.2006
Õhusaastet käsitlev temaatiline strateegia
Dorette CORBEY (PSE, NL)
Dokument: A6-0235/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 25.09.2006
Hääletus: 26.09.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta Euroopa Parlamendi resolutsioon õhusaastet käsitleva temaatilise strateegia kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0362 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0366 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Linnakeskkonda käsitlev temaatiline strateegia
2006-10-02 - 15:56
Parlament leiab, et kuigi komisjoni teatis linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta on tervitatav, ei piisa sellest kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis püstitatud eesmärkide saavutamiseks, sest komisjon ei pakkunud välja õiguslikult siduvaid meetmeid ega tähtaegu.
Saadikud rõhutavad, et komisjon peaks koostöös riiklike ametiasutustega ergutama iga rohkem kui 100 000 elanikuga linnastut koostama säästva linnahaldamiskava ja säästva linnatranspordi kava.
Umbes 80% Euroopa elanikkonnast elab linnades, kuid nende vajadusi ja huve ei arvestata Euroopa Liidu fondides, projektides, algatustes ja strateegiates alati piisaval määral.
Linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia eesmärk on anda panus Euroopa linnade üldisesse keskkonnahoidlikkusse, vähendades bürokraatiat ja tõhustades keskkonnapoliitika rakendamist ning julgustades kohalikul tasandil pikaajalist keskkonnaplaneerimist.
Gyula HEGYI (PSE, HU) raporti poolt hääletas teisipäeval, 26. septembril 448, vastu 49 ja erapooletuks jäi 110 saadikut.
Raportis tervitavad saadikud komisjoni teatist linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta, ent leiavad siiski, et see ei ole piisav kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi täitmiseks.
Parlamendiliikmed on rahulolematud, et vastupidiselt kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kavatsustele ei ole komisjon välja pakkunud õiguslikult siduvaid meetmeid ega tähtaegu kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis püstitatud eesmärkide saavutamiseks.
Saadikud rõhutavad, et komisjon peaks koostöös riiklike ametiasutustega ergutama iga rohkem kui 100 000 elanikuga linnastut koostama säästva linnahalduse kava ja säästva linnatranspordi kava.
Komisjoni suunised peaksid seejuures hõlmama põhilisi ühisnäitajaid vastavalt kehtiva ELi keskkonnapoliitika kohustustele ja eesmärkidele (nt õhu-, müra-, veekogude ja jäätmete direktiivid ning energiatõhusus ja kliimapoliitika), et võimaldada võrdlusi ja võrdlusuuringuid Euroopa linnade vahel.
Säästev linnahaldamiskava
Parlamendiliikmed leiavad, et säästvas linnahaldamiskavas tuleks muuhulgas arvestada jäätmekavaga, mürakaartide ja mürategevuskavaga, kohaliku õhusaastekava või -programmiga ning kohaliku keskkonnakava ja -programmiga.
Saadikud annavad ka soovitusi säästva linnahaldamiskava koostamise kohta: esiteks tuleks koguda asjakohaseid andmeid alates rahvastikukasvu prognoosidest kuni keskkonnaga seotud terviseprobleemideni.
Teiseks tuleb seada eesmärgid olukorra parandamiseks ning tuleb säästvusega arvestada kõigis linnapoliitika valdkondades.
Samuti tuleb jälgida, et säästev linnahaldamiskava oleks kooskõlas säästva linnatranspordikavaga.
Kolmandaks tuleb paika panna praktilised meetmed ja tegevus, mis on vajalikud osutatud eesmärkide saavutamiseks.
Saadikud soovitavad näiteks puude istutamist tänavate äärde ja suuremate alade määramist haljasaladeks, taimejääkide kompostimise propageerimist vastukaaluks põletamisele, et vältida kohalikku saastet, ning nad väljendavad veendumust, et mustuse, prahi, graffiti ja loomade väljaheidete vältimisele ja kõrvaldamisele ning kodudes ja sõidukites asuvatest muusikaseadmetest tuleva ülemäärase müra vältimisele tuleb pöörata rohkem tähelepanu.
Säästev linnatranspordi kava
Parlamendiliikmed märgivad, et linnakeskkonna puhtuse suurendamisel on võtmeteguriks keskkonnasõbralike transpordiviiside ja tehnoloogiate kasutamine.
Säästev linnatranspordikava peaks nende arvates sisaldama vahendeid, mille abil kohalikud ametiasutused kavatsevad:
toetada mittemotoriseeritud transpordiviise, nagu jalgrattasõit ja käimine, ehitades ulatuslikud jalgrattateede võrgustikud ja rajades jalakäijatele ohutud tänavad ning ristmikud;
edendada ühistransporti ja ühistranspordi infrastruktuuri arendamist ning levitada teavet olemasolevate heade eeskujude kohta, nagu näiteks ühitatud hinna- ja piletisüsteemide juurutamine ning pargi-ja-sõida süsteemide loomine;
võidelda suureneva autokasutuse vastu parkimispiirangute ja ummikumaksude abil.
Raportis palutakse liikmesriikidel koostöös kohalike ametiasutustega teha jõupingutusi, et suurendada ajavahemikul 2002–2012 linnatranspordi sõitjakilomeetrites mõõdetuna vähemalt 5% võrra säästvate transpordiviiside, nagu ühistranspordi ja jalgrattasõidu osakaalu.
Linnatranspordiga seonduv peaks saadikute arvates olema energiatõhususega tegelevate kohalike asutuste tegevusalas.
Samuti viitavad nad vajadusele soodustada ühistranspordi laialdasemat kasutamist linnapiirkondades, kusjuures arvestada tuleb nii ruumilise planeerimise nõudeid (vanalinna piirkond, äärelinn, ühendus lennujaama, bussi- või raudteejaamaga ning tööstus- ja kaubanduspiirkondadega) kui ka ühiskondlikke vajadusi ja demograafilisi muudatusi (vanemad inimesed, puuetega inimesed jne).
Lisaks tuletatakse liikmesriikidele meelde nende kohustust arvestada linnade kujundamisel kõige haavatavamate liiklejatega, et vähendada surmaga lõppevaid liiklusõnnetusi 2010. aastaks 50% võrra, nagu on sätestatud Euroopa transpordipoliitika valges raamatus.
Eesmärgi saavutamiseks soovitavad saadikud näiteks piirkiiruse vähendamist või autovabade alade loomist kesklinnades või elamurajoonides.
Gyula HEGYI (PSE, HU)
Dokument: A6-0233/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 25.09.2006
Hääletus: 26.09.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0367 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Laienemine
Türgi peab reformiprotsessi hoogustama
2006-10-02 - 15:56
Parlamendis vastu võetud raportis avaldatakse kahetsust Türgi reformiprotsessi aeglustumise pärast viimase aasta jooksul ning viidatakse probleemidele sõna- ja usuvabadusega ning naiste ja vähemuste õigustega.
Samuti tuuakse välja, et Küprose küsimus on ikka veel lahendamata ning rõhutatakse, et ehkki Armeenia genotsiidi tunnistamine ei ole ametlik liitumistingimus, peab ELi pürgiv riik oma minevikku tunnistama.
Siiski tervitati teatud edu piinamiste ja korruptsiooni vastases võitluses.
Camiel EURLINGS i (EPP-ED, NL) raporti poolt hääletas kolmapäeval, 27. septembril 429, vastu 71 ja erapooletuks jäi 125 saadikut.
Raportis tervitab parlament küll Türgi ja Euroopa Liidu vaheliste ühinemisläbirääkimiste aktiivse faasi algust, ent " avaldab siiski kahetsust reformiprotsessi aeglustumise pärast viimase aasta jooksul ."
Raportis viidatakse püsivatele puudustele või ebapiisavale edule eelkõige sõnavabaduse, usuliste ja vähemuste õiguste, tsiviilühiskonna ja sõjaväe vaheliste suhete, õiguskaitse, naiste õiguste, ametiühinguõiguste ja kultuuriliste õiguste valdkonnas ning kohtumääruste kiire ja nõuetekohase jõustamise puhul riigiasutustes.
Parlament nõuab seetõttu tungivalt, et Türgi hoogustaks reformiprotsessi.
Parlamendiliikmed loodavad, et Türgi parlament annab seadusandlike reformide üheksandat paketti muutes reformidele uue hoo sisse.
Saadikute arvates on oluline, et:
kohtunike tegevust ja sõltumatust tugevdatakse sobivate meetmete abil, mis lisatakse vaidluste lahendamise seadusesse, haldusmenetluse seadusesse ja halduskohtumenetluse seadusesse;
sihtasutuste seadus kõrvaldab kõik usulisi vähemusi puudutavad iseseisva õigusvõime, vaimulikkonna väljaõppe, töölubade, koolide ja siseadministratsiooni suhtes kehtivad kitsendused, käsitleb nõuetekohaselt konfiskeeritud vara küsimust ja riigi suhtes kohtumenetluste algatamist seoses kahjutasunõuetega suutmatuse eest kohtumäärusi täitmisele pöörata, ning võimaldab täielikku ühinemisvabadust, toetades seega pluralistliku, sõltumatu ja enesekindla kodanikuühiskonna põhimõtet;
erakondade rahastamise seadus toob kaasa tegeliku läbipaistvuse suurenemise ja lõpetab korruptsiooni;
kõik sõjaväekohtutele allesjäänud volitused mõista kohut tsiviilelanike üle kaotatakse tõhusalt.
Piinamine ja naiste õigused
Saadikud tunnustavad õigusaktide paranemist, mis tuleneb Türgi valitsuse jõupingutustest alates 2002. aastast seoses nulltolerantsi poliitikaga piinamise suhtes.
Samas rõhutavad nad vajadust tõhusamate rakendusmeetmete järele, sest õiguskaitseametnike poolt toimepandud piinamise ja väärkohtlemise juhtudest teatamise arv on eelkõige riigi kaguosas suurenenud.
Raportis märgitakse, et uue kriminaalseadustiku jõustumise näol on tehtud teatavaid edusamme naiste õiguste osas, ent et naiste õiguste eiramine Türgis on jätkuvalt tõsine probleem.
Rõhutatakse, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et kaotada diskrimineerivad tavad ja naistevastane vägivald.
Ka aukuritegude vastu võitlemisel on raporti andmetel tehtud teatud edusamme, kuna karistust on karmistatud.
Samas avaldatakse muret Kagu-Türgi naiste väidetavate enesetappude kiire kasvu pärast.
Inimõigused, usuvabadus ja vähemuste kaitse
Saadikud on mures 2005. aasta jooksul tööstusriikidest varjupaika taotlenud Türgi päritolu inimeste arvu pärast, nende arvates näitab see Türgi puudulikku tegevust kas oma piiride valvamisel või õiguse, sallivuse ja inimõiguste kaitse tagamise valdkonnas.
Sellest hoolimata tunnustatakse raportis ajavahemikul 2001–2005 tehtud edusamme Türgi päritolu varjupaigataotlejate arvu vähendamisel 65% võrra, nii et 2005. aastal oli see veidi üle 10 000.
Raportis taunitakse edusammude puudumist usuvabaduse valdkonnas pärast parlamendi viimast raportit ning korratakse eelmistes resolutsioonides väljendatud üleskutset Türgi ametivõimudele täita usuvabadusega seotud kohustusi ja võtta konkreetseid meetmeid, et kõrvaldada usuliste vähemuste teelt takistused eelkõige nende õigusliku seisundi, vaimulikkonna väljaõppe ja omandiõiguste osas.
Lisaks mõistetakse euroopalike põhimõtete tõsise rikkumise eest sügavalt hukka ksenofoobne ja rassistlik nn Talaat Pacha komitee.
Samas tervitatakse kurdikeelse ringhäälingu avamist ning märgitakse, et seda võib pidada tähtsaks sammuks tingimusel, et sellele järgneb kõigi piirangute ja kitsenduste täiendav tühistamine, sealhulgas kurdi kogukondade koostatud ja neile mõeldud erisaadete puhul, mis võimaldaks kurdidel vabalt kasutada oma kultuurilisi ja haridusalaseid õigusi.
Saadikud mõistavad hukka selle, et Kurdistani Töölispartei on taaselustanud terroristliku vägivalla ning nad rõhutavad, et mitte kunagi ei saa õigustada vägivalda, mida mõni konfliktiosaline on riigi eri osades Türgi kodanike vastu kasutanud.
Kurdistani Töölisparteid kutsutakse üles viivitamata relvarahu välja kuulutama ja sellest kinni pidama, Türgi valitsust kutsutakse aga üles otsima peaminister Erdogani eelmise aasta julgustava avalduse põhjal kurdi küsimusele demokraatlikku lahendust.
Armeenia küsimus
Saadikud ei kiitnud heaks lõiku, kus märgiti, et Armeenia genotsiidi tunnistamist peetakse Euroopa Liiduga ühinemise eelduseks.
Selle asemel võeti vastu lõik, kus rõhutatakse, et " kuigi Armeenia genotsiidi tunnistamine ei kuulu ametlikult Kopenhaageni kriteeriumide hulka, on ELi liikmeks pürgiva riigi jaoks hädavajalik oma minevikuga leppida ja seda tunnistada ".
Seetõttu kutsutakse Türgi ametivõime üles lihtsustama Armeenia genotsiidi küsimusega tegelevate teadlaste, haritlaste ja õppejõudude tööd, tagades nendele juurdepääsu ajalooarhiividele ning varustades neid kõigi asjakohaste dokumentidega.
Küpros
Parlament väljendab pettumust selle üle, et hoolimata lepingulistest kohustustest säilitab Türgi piiranguid Küprose lipu all sõitvate laevade ja Küprose Vabariigi sadamatest väljuvate laevade suhtes, samuti Küprose lennukite suhtes.
Parlamendiliikmed tuletavad Türgile meelde, et sellise tavaga rikub ta assotsiatsioonilepingut ja sellega seotud tolliliitu ja lisaprotokolli.
Saadikud ütlevad, et kõigi liikmesriikide, sealhulgas Küprose Vabariigi tunnustamine on ühinemisprotsessi vajalik koostisosa ning nad nõuavad, et Türgi võtaks konkreetseid meetmeid, et niipea kui võimalik normaliseerida kahepoolsed suhted kõigi ELi liikmesriikide, sealhulgas Küprose Vabariigiga.
Raportis leitakse, et Türgi sõdurite väljaviimine võib sisuliste läbirääkimiste taastamise võimalikuks muuta, ning palutakse lähtuvalt asjakohastest ÜRO resolutsioonidest Türgi väed konkreetse ajakava alusel peatselt välja viia.
Läbirääkimiste võimalik peatamine
Raportis tuletatakse Türgile meelde, et nõukogu otsuse kohaselt peab komisjon 2006. aastal teatama, kas Türgi rakendab täielikult Ankara protokolli, ja et edu puudumine selles vallas mõjutab tõsiselt läbirääkimiste protsessi ning võib isegi põhjustada selle seiskumise.
Saadikud märgivad, et demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste, õigusriigi ning rahvusvahelise õiguse põhimõtete tõsise ja püsiva rikkumise puhul võiks komisjon soovitada nõukogul läbirääkimised peatada, mispuhul nõukogu teeks otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.
Vastuvõtuvõime
Samuti viitavad parlamendiliikmed sellele, et ELi suutelisus Türgi vastu võtta, säilitades samal ajal integratsiooni tempo, on olulise tähtsusega nii ELi kui ka Türgi üldistes huvides.
Sellega seoses ootavad nad aruannet, mille Euroopa Komisjon peab esitama liidu vastuvõtuvõime kohta enne 2006. aasta detsembris toimuvat Euroopa Ülemkogu kohtumist.
Saadikud rõhutavad veel kord, et läbirääkimiste käivitamine on pikaajalise protsessi algus, mis on olemuselt avatud ega vii a priori ja automaatselt ühinemiseni, ning et kuigi läbirääkimiste eesmärk on Türgi saamine ELi liikmeks, sõltub selle täitmine mõlema poole jõupingutustest.
Arutelu 26.09.2006
Arutelu käigus avaldasid saadikud üldiselt muret reformide aeglase käigu pärast Türgis.
Eriti palju etteheited tehti sõnavabaduse, vähemuste ja naiste õiguste, ning õiguskaitse osas.
Samas leidsid mitmed kõnelejad, et väliskomisjonis vastu võetud raport on liiga kriitiline, ei toeta piisavalt Türgi reformimeelseid gruppe ning esitab Türgile kõrgemad nõudmised kui teistele kandidaatriikidele.
Raportöör
Camiel EURLINGS (EPP-ED, NL) ütles, et tema raport on " õiglane, aga karm ".
Parlament avaldab selles kahetsust, et reformid on aeglustunud, ent samas ka tunnustust, et vastu on võetud seadusandlike reformide pakett ning ajutiselt suletud läbirääkimiste esimene peatükk.
Raportöör märkis, et eraldi viidatakse raportis probleemidele sõnavabadusega ning vajadusele muuta karistusseadustikku, eelkõige selle artiklit 301.
Samuti on tema sõnul probleeme usuvabadusega, kus teatud usugruppide omandeid võõrandati alles hiljaaegu.
Eurlings lisas, et parlament on mures olukorras pärast Kagu-Türgis ning mõistab hukka Kurdistani Töölispartei ja igat laadi terrorismi, ent samas soovib, et Türgi leiaks probleemile rahumeelse lahenduse.
Samuti on probleeme Küprose tunnustamisega, kus Türgi peab rakendama Ankara protokolli enne selle aasta lõppu.
Raportöör märgib, et raporti artikkel 50 Armeenia genotsiidi osas on samuti õiglane - seal märgitakse, et genotsiidi tunnistamine ei ole ametlikult kriteerium, ent et Euroopa teel oleva riigi jaoks oluline oma minevikuga leppida.
Raportöör avaldas kõne lõpus lootust, et ta saab järgmisel korral olla positiivsem.
Nõukogu kõnevoor
Eesistujariigi esindaja Paula LEHTOMÄKI jagas parlamendi muret reformide kiiruse pärast.
Eesistujariigile teeb muret see, et põhiõiguste ja -vabaduste osas muutuvad asjad Türgis väga aeglaselt.
Läbivaadatud partnerluslepingus on Lehtomäki sõnul kirjas, millised on murekohad.
Ta rõhutas ka seadusandlike reformide tegeliku läbiviimise olulisust ja mitte-moslemitele moslemitega võrdsete õiguste tagamise tähtsust.
Samuti avaldas Lehtomäki muret Kagu-Türgi pärast ning rõhutas, et regionaalseid erinevusi tuleb vähendada.
Lisaks peab Türgi rakendama Ankara protokolli.
Lehtomäki märkis, et EL toetab Türgit liitumisel, ent areng sõltub siiski Türgist endast.
Komisjoni kõnevoor
Laienemisvolinik Olli REHN i sõnul on komisjon pühendunud laienemise konsolideerimise poliitikale - Horvaatia, Türgi ja Lääne-Balkani riigid on kandidaadid.
Rehn märkis, et loodetavasti suudavad liikmesriigid 2008. aastaks uues institutsioonilises korralduses kokku leppida, sest seda on vaja järgmiseks laienemiseks.
Rehn nentis, et Türgi reformid on aeglustunud, ent et me ei tohiks viimase kümne aasta saavutusi siiski unustada.
Ta rõhutas, et sõnavabadus Türgis tuleb tagada ning karistusseadustik tuleb ühtlustada ELi õigustikuga.
Rehn mõistis hukka Kurdistani Töölispartei tegevuse ning rõhutas, et olukorda Kagu-Türgis tuleb parandada.
Samuti peab Türgi ratifitseerima Ankara lepingu lisaprotokolli.
Rehn kinnitas, et meie kõigi huvides on, et Türgi jätkaks demokraatlikku arengut eesmärgiga liituda ELiga.
Naiste õiguste komisjon
Emine BOZKURT i (PSE, NL) sõnul on raport paljude jaoks pettumus - reformimeelsete türklaste jaoks, nende eurooplaste jaoks, kes tahavad Türgit oma liitlaseks, ning naiste jaoks Türgis.
Naiste õiguste osas on tema sõnul Türgis edasiminekut näha ja seetõttu tuleb neile ka tunnustust avaldada.
Raport on aga negatiivne ning see on halb, sest nii toetatakse euroskeptikuid Türgis.
Bozkurti sõnul tuleb tekstist välja võtta viited Armeenia genotsiidile ning privilegeeritud partnerlusele.
Kui need välja võetakse, siis võib Türgi olla Euroopa liitlaseks.
Vastasel juhul jäetakse aga miljonid reformimeelsed türklased hätta.
Fraktsioonide kõnevoor
Elmar BROK (EPP-ED, DE) leidis, et raport on vägagi tasakaalustatud.
Tema sõnul ütles EP läbirääkimiste alguses, et poliitilised kriteeriumid tuleb paika panna kohe.
Broki arvates on tähtis kaasata ka kodanikuühiskond.
Ta kinnitas, et Türgi saab ühineda alles siis, kui ta täidab Kopenhaageni kriteeriumeid ja Ankara protokolli.
Brok ütles ka, et Türgi peab seda tegema juba sel aastal, muidu ei saa edasi minna, sest me ei saa Türgit enam tõsiselt võtta.
Samuti tuleb Broki arvates tähelepanu pöörata ELi vastuvõtuvõimele.
Jan Marinus WIERSMA (PSE, NL) leidis oma kõnes, et Türgi tuleb ELiga siduda ning reformijaid tuleb toetada.
Kriitika on tema sõnul õigustatud, ent samas tuleb ka kiita edasiminekute eest.
Wiersma hinnangul ei aita teist laadi koostöö üle spekuleerimine meid edasi.
Andrew Nicholas DUFF (ALDE, UK) nõustus oma sõnavõtus Bozkurti ja Wiersmaga ses osas, et praegusel kujul ei ole raport tasakaalustatud.
EP peab tema arvates parlamentaarset demokraatiat Türgis toetama ning kriitika peab olema konstruktiivne ja toetama Türgit teel moderniseerimisel, mitte takistama seda.
Duff nõustus, et sõnavabaduse piiratus Türgis on kahetsusväärne, ent läbirääkimisi ei tohi tema arvates pidurdada.
Ta kinnitas, et Türgi kandidatuur on oluline moment ning et Türgi liitumine on kahepoolne protsess.
Joost LAGENDIJK (Verts/ALE, NL) leidis, et kriitika karistusseadustiku artikli 301 osas on õiglane.
Samas on raporti teatud lõigud tema arvates liialt kriitilised - nt Armeeniat ja Küprost puudutavad lõigud.
Lagendijk märkis, et esmalt oli raport tasakaalustatud, ent viimasel hetkel seda muudeti, ning et tema nende muudatustega ei nõustu.
Lagendijk rõhutas, et raport peab olema kriitiline, ent õiglane.
Ta lisas, et tuleb toetada neid jõude Türgis, kes taotlevad samu asju, nagu meie.
Lagendijk leidis, et praeguses vormis ei aita raport Türgit ning ta lisas, et kui raportit ei muudeta, siis ei võeta parlamendi kriitikat edaspidi enam tõsiselt.
Vittorio Emanuele AGNOLETTO (GUE/NGL, IT) rõhutas, et ta on läbirääkimiste poolt, ent et nende keskmes peavad olema inimõigused ja põhivabadused.
Tema sõnul on Kurdistan hetkel militariseeritud piirkond ja terve rahvus on seal kuulutatud terroristideks.
Ta leidis, et Kurdistani Töölisparteiga tuleb alustada läbirääkimisi.
Agnoletto märkis samuti, et artikli 301 alusel kiusatakse Türgis taga väga paljusid ajakirjanikke ja kirjanikke.
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL) märkis oma sõnavõtus, et Türgil on väga palju probleeme: Türgil on ikka veel konflikt oma naabritega, seejuures isegi ELi liikmega; samuti ei ole Türgi kristlastel kellegi teise poole pöörduda kui Euroopa poole.
Ta leidis, et Türgile ei tohi siiski selga pöörata, vaid temaga tuleb teha koostööd.
Samas ei ole lähenemine Szymański hinnangul tasakaalustatud, sest Ukrainale öeldi "ei", samas ei ole see mitte Ukraina, kes õhutab tüli naabritega ja kiusab taga kristlasi.
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) hinnangul on tegemist suurepärase raportiga.
Ta usub, et vanameelsed Türgis pidurdavad liikmelisust.
Ta rõhutas samuti, et kristlikke kogukondi Türgis alandatakse ning ta küsis komisjonilt ja nõukogult, miks nood ei nõua piisavalt usuvabadust Türgis.
Camiel EURLINGS (EPP-ED, NL)
Dokument: A6-0269/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 26.09.2006
Hääletus: 27.09.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon Türgi edusammude kohta ühinemise suunas
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0381 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
Majandus ja rahandus
Saadikud soovivad üldhuviteenuste osas õiguskindlust
2006-10-02 - 15:56
Parlament võttis vastusena komisjoni üldhuviteenuste valgele raamatule vastu omaalgatusliku raporti, milles märgitakse, et üldhuviteenuste osas on vaja rohkem õiguskindlust.
Samas hoiatatakse liigselt piirava määratluse eest, sest liikmesriikidele peab jääma vabadus ise otsustada, mis on üldhuviteenused.
Raporti poolt hääletas kolmapäeval, 27. septembril 491, vastu 128 ja erapooletuks jäi 31 saadikut.
Parlamendiliikmed kardavad, et Euroopa Kohtu otsused ning komisjoni senised suunised ei paku avalike teenuste pakkujatele piisavat õiguskindlust selles osas, millisel määral ELi konkurentsi- ja siseturueeskirjad erinevaid sektoreid hõlmavad.
Seetõttu palutakse Bernhard RAPKAY (PSE, DE) raportis komisjonil esitada juriidiline selgitus, juhised ja põhimõtted siseturu- ja konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta eelkõige üldhuviteenuste ning üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas.
Samuti palutakse komisjonil selgitada erinevust üldhuviteenuste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste vahel.
Saadikud märgivad siiski, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja üldhuviteenuste täpne määratlus satuks vastuollu liikmesriikide vabadusega määratleda oma üldhuviteenused.
Saadikud leiavad ka, et üldhuviteenuste laiad valdkonnad ei tohi üldhuviteenuste määratlemise käigus siseturu- ja konkurentsieeskirjade kohaldamisalast välja jääda.
Parlamendiliikmed viitavad sektorispetsiifiliste eeskirjade edule ja soovitavad laiendada sektoripõhist lähenemist teistele sektoritele.
Komisjonil palutakse eraldi esitada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste valdkonna direktiiv.
Ka nõutab parlament komisjonilt senise liberaliseerimise mõju laiaulatuslikku analüüsi, eriti ülevaadet selle mõju kohta asjaomaste tarbijate ja töötajate olukorrale.
Raportis rõhutatakse, et pädev asutus peab otsustama, kas osutada üldhuviteenust otse oma osakonna kaudu või usaldada selle osutamine välistele tulunduslikele või mittetulunduslikele teenusepakkujatele, kelle üle on tal sama kontroll nagu oma osakondade üle.
Saadikud leiavad ka, et kohalikud asutused peaksid teatud tingimustel saama määrata teenindusülesandeid otse omavalitsustevahelistele ettevõtetele või sarnastele ühisettevõtlusvormidele, ilma et nad peaksid avalikku pakkumist välja kuulutama.
Parlament märgib, et läbipaistvuse ja tarbijakaitse huvides on riikliku ja kohaliku tasandi eeskirju vaja järgmistes küsimustes:
juurdepääs teenuste osutamiseks vajalikele olemasolevatele võrkudele;
hinna- ja/või tariifitingimuste kehtestamine teenuse osutamiseks;
konkurentsi tagamine ja võimalusel uutele ettevõtjatele võimaluste tagamine;
sätted vaidluste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel teenuse osutaja ja kasutaja vahel, piiramata sealjuures õiguskaitsevahendite kasutamise võimalust;
konkurentsi valdkonnas pädevate asutustega konsulteerimine ja vajadusel neile iga sellise üksikasja edastamine, mis võib viidata riiklike ja EÜ asutamislepingus sisalduvate konkurentsieeskirjade rikkumisele.
Lõpetuseks palutakse komisjonil esitada resolutsioonis nimetatud sobivad õigusaktide ettepanekud ülalnimetatud probleemide lahendamiseks.
Teisipäevasel arutelul teatas komisjoni president José Manuel BARROSO, et komisjon kavatseb esitada üldhuviteenuseid puudutava teatise käesoleva aasta jooksul.
Bernhard RAPKAY (PSE, DE)
Dokument: A6-0275/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 26.09.2006
Hääletus: 27.09.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon üldhuviteenuseid käsitleva komisjoni valge raamatu kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0380 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
Põllumajandus
Mahepõllundustootmine, põllumajandustoodete ja toiduainete märgistamine
2006-10-02 - 15:56
Parlament kiitis neljapäeval, 28. septembril heaks raporti, millega tahetakse karmistada kolmandatest riikidest pärit mahepõllumajandustoodete märgistamise reegleid, selleks et tagada nende vastavus ühenduses kehtivatele reeglitele.
Saadikud soovivad samuti, et kolmandate riikide tunnustamine oleks vastastikune - vastav kolmas riik peab samuti lubama ELi mahepõllumajandustoodetele juurdepääsu oma turule.
Friedrich-Wilhelm GRAEFE zu BARINGDORF i (Verts/ALE, DE) raportis leiavad saadikud, et kolmandate riikide majandussubjektid, kes on seotud mahetoodete tootmise, käitlemise ja turustamise mõne etapiga peavad teavitama oma tegevusest oma riigi pädevat asutust või kontrolliasutust.
See asutus annab toote kohta sertifikaadi mis kinnitab, et toode vastab nõuetele.
Kolmanda riigi kontrolliasutus peab omakorda olema akrediteeritud ühenduse poolt.
Komisjon tunnustab kolmandaid riike, mille tootmisstandardid ja kontrollimise kord on samaväärne ühenduses kohaldatavaga, ning koostab kõnealustest riikidest nimekirja.
Saadikud leiavad, et avaldatud nimekiri tuleb korrapäraselt üle vaadata ja andmete vastavust tuleb kontrollida kohapeal tootmisüksusi ja -standardeid ning asjakohaseid dokumente inspekteerides.
Saadikud soovivad samuti, et kolmandate riikide tunnustamine oleks vastastikune, st komisjoni poolt tunnustatud riik peab samuti lubama ELi mahetoodetele juurdepääsu oma turule.
Lisaks sellele soovib parlament, et toote päritoluriik oleks pakendil importijate ja tarbijate jaoks selgelt identifitseeritav.
Friedrich-Wilhelm GRAEFE zu BARINGDORF (Verts/ALE, DE)
Dokument: A6-0253/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 27.09.2006
Hääletus: 28.09.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0384 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
Sotsiaalpoliitika
Tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS sai heakskiidu
2006-10-02 - 15:56
Parlament kiitis kolmapäeval, 27. septembril Karin JÖNSi (PSE, DE) raportis heaks nõukogu ühise seisukoha ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi PROGRESS kohta.
Programm rakendub seega plaanipäraselt 1. jaanuaril 2007.
Institutsioonidevahelise kokkuleppega kinnitati ajavahemikuks 2007-2013 programmi mahuks 743,25 miljonit eurot.
PROGRESS on ühenduse uus tööhõive ja sotsiaalse sidususe programm, mis asendab erinevaid varasemaid programme mittediskrimineerimise, soolise võrdõiguslikkuse, tööhõive suurendamise ja sotsiaalse tõrjutuse valdkonnas ning see loodi perioodiks 2007-2013.
Programmil on viis alajaotust: tööhõive; sotsiaalne kaitse ja kaasamine; töötingimused; mittediskrimineerimine ja mitmekesisus; sooline võrdõiguslikkus.
Karin JÖNS (PSE, DE)
Dokument: A6-300/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 26.09.2006
Hääletus: 27.09.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0378 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
Teadusuuringud ja innovatsioon
Nanoteadused ja nanotehnoloogia
2006-10-02 - 15:56
Parlament tervitab neljapäeval, 28. septembril vastu võetud raportis komisjoni teatist „Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009".
Saadikud rõhutavad siiski, et investeeringuid tuleb suurendada ning et vaja on paremat koordineerimist liikmesriikide ja ühenduse tasandil.
Samuti märgitakse, et avalikkust on vaja paremini informeerida nanotehnoloogiaga seotud riskidest ning kasudest.
Miloslav RANSDORF i (GUE/NGL, CZ) raportis tervitatavad saadikud komisjoni tegevuskava ning toetavad eesmärke ja algatusi, mis teatises on sätestatud.
Samas rõhutab raportöör asjaolu, et avaliku sektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse on vaja hüppeliselt suurendada.
Eriti juhitakse tähelepanu nanomeditsiinile kui läbimurdetehnoloogiaid (nt molekulaarkuvamine ja -diagnostika) hõlmavale paljutõotavale interdistsiplinaarsele valdkonnale, mis võib tuua muljetavaldavat kasu mitmete haiguste, nt vähi, südame-veresoonkonna probleemide, diabeedi ja Alzheimeri ja Parkinsoni tõve varajaseks diagnoosimiseks ning tõhusaks raviks.
Parlamendiliikmed on veendunud, et mitut valdkonda hõlmavad nanoteadused ja nanotehnoloogia tuleks sobitada kokku vesinikenergia arendamisega, sh uute ja tõhusate vahendite väljatöötamine vesinikelementide ja suure kasuteguriga kütuseelementide salvestamiseks.
Samuti peaks nanotehnoloogiat kasutama praegusest palju suurema võimsusega infokandetehnoloogia jaoks.
Liikmesriikidel palutakse samuti välja arendada strateegiad, mis parendaksid teadmiste edasiandmist ning aitaksid kaasa oskuste puudumise kõrvaldamisele, asetades suuremat rõhku loodusteaduste õpetamisele ning meelitades üliõpilasi õppima teadusliku suunitlusega, mitmeid valdkondi hõlmavaid aineid.
Ka kutsutakse ELi üles looma nanoteaduste ja nanotehnoloogiate patendi järelevalvesüsteemi, mida juhib Euroopa Patendiamet.
Parlamendiliikmed rõhutavad lisaks vajadust kinni pidada eetilistest põhimõtetest ning nad toetavad eetikakomiteede loomist, kes oma sõltumatute teaduslike arvamuste abil aitaksid kaasa üldsuse tõhusale teavitamisele ja usalduse tekkimisele seoses võimalike riskide ja eelistega, mida nanotehnoloogiliste avastuste kasutussevõtmine võib kaasa tuua.
Komisjonil palutakse välja töötada teavitamisstrateegia üldsuse teadlikkuse tõstmiseks nanotehnoloogia pakutavatest ulatuslikest võimalustest ning üldsuse hirmude leevendamiseks.
Miloslav RANSDORF (GUE/NGL, CZ)
Dokument: A6-0216/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 28.09.2006
Hääletus: 28.09.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon nanoteaduste ja nanotehnoloogiate kohta: Euroopa tegevuskava 2005–2009
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0392 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Ülejäänud hääletustulemused
2006-10-02 - 15:56
Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid.
Teisipäev, 26. september 2006
Taotlus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse küsimiseks - Eluase ja regionaalpoliitika
Taotlus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse küsimiseks kinnitati.
Taotlus Regioonide Komitee arvamuse küsimiseks - Eluase ja regionaalpoliitika
Taotlus Regioonide Komitee arvamuse küsimiseks kinnitati.
Parlamendiliikme Jannis Sakellariou immuniteedi kaitsmise taotlus
Klaus-Heiner LEHNE (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0273/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Hääletus: 26.09.2006
Klaus-Heiner LEHNE (EPP-ED, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Meedia ja areng
Manolis MAVROMMATIS (EPP-ED, EL)
Dokument: A6-0264/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Hääletus: 26.09.2006
Manolis MAVROMMATISe (EPP-ED, EL) omaalgatuslik raport võeti vastu 443 poolt-, 19 vastu- ja 13 erapooletu häälega.
Euroopa mõõde koolide õppekavades
Christopher J.P. BEAZLEY (EPP-ED, UK)
Dokument: A6-0267/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 25.09.2006
Hääletus: 26.09.2006
Christopher J.P. BEAZLEY (EPP-ED, UK) omaalgatuslik raport võeti vastu 470 poolt-, 55 vastu- ja 24 erapooletu häälega.
Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomine
Thomas MANN (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0248/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 25.09.2006
Hääletus: 26.09.2006
Thomas MANNi (EPP-ED, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu 535 poolt-, 18 vastu- ja 10 erapooletu häälega.
Kolmapäev, 27. september 2006
Euro kaitsmine võltsimise eest (programm PERIKLES)
Augustín DÍAZ DE MERA GARCÍA CONSUEGRA (EPP-ED, ES)
Dokument: A6-0276/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 26.09.2006
Hääletus: 27.09.2006
Augustín DÍAZ DE MERA GARCÍA CONSUEGRA (EPP-ED, ES) raport võeti vastu.
Euro kaitsmine võltsimise eest (programm PERIKLES) - mitteosalevad liikmesriigid
Augustín DÍAZ DE MERA GARCÍA CONSUEGRA (EPP-ED, ES)
Dokument: A6-0277/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 26.09.2006
Hääletus: 27.09.2006
Augustín DÍAZ DE MERA GARCÍA CONSUEGRA (EPP-ED, ES) raport võeti vastu 607 poolt-, 15 vastu- ja 17 erapooletu häälega.
Liikmesriikidevaheline süüdimõistvate kohtuotsuste arvestamine uue kriminaalmenetluse korral
Panayiotis DEMETRIOU (EPP-ED, CY)
Dokument: A6-0268/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 26.09.2006
Hääletus: 27.09.2006
Panayiotis DEMETRIOU (EPP-ED, CY) raport võeti vastu 543 poolt-, 41 vastu- ja 67 erapooletu häälega.
EÜ ja Guinea-Bissau vaheline kalanduskokkulepe
Luís CAPOULAS SANTOS (PSE, PT)
Dokument: A6-0271/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 27.09.2006
Luís CAPOULAS SANTOSe (PSE, PT) raport võeti vastu 507 poolt-, 66 vastu- ja 71 erapooletu häälega.
Paranduseelarve nr 3/2006 projekt
Giovanni (Gianni) PITTELLA (PSE, IT), Valdis DOMBROVSKIS (EPP-ED, LV)
Dokument: A6-0283/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Hääletus: 27.09.2006
Giovanni (Gianni) PITTELLA (PSE, IT), Valdis DOMBROVSKISe (EPP-ED, LV) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Paranduseelarve nr 4/2006 projekt
Giovanni (Gianni) PITTELLA (PSE, IT)
Dokument: A6-0284/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Hääletus: 27.09.2006
Giovanni (Gianni) PITTELLA (PSE, IT) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Ühtekuuluvuspoliitika strateegilised suunised
Constanze Angela KREHL (PSE, DE)
Dokument: A6-0281/2006
Menetlus: Nõusolekumenetlus (***)
Arutelu: 26.09.2006
Hääletus: 27.09.2006
Constanze Angela KREHLi (PSE, DE) raport võeti vastu 575 poolt-, 40 vastu- ja 37 erapooletu häälega.
Neljapäev, 28. september 2006
ELi abi suurendamine ja tõhustamine: 2006. aasta abi tõhususe pakett
Alain HUTCHINSON (PSE, BE)
Dokument: A6-0270/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 28.09.2006
Hääletus: 28.09.2006
Alain HUTCHINSONi (PSE, BE) omaalgatuslik raport võeti vastu 521 poolt-, 20 vastu- ja 8 erapooletu häälega.
Põhjamere lesta- ja merikeelevaru püük
Albert Jan MAAT (EPP-ED, NL)
Dokument: A6-0270/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 27.09.2006
Hääletus: 28.09.2006
Albert Jan MAATi (EPP-ED, NL) raport võeti vastu 554 poolt-, 12 vastu- ja 6 erapooletu häälega.
Resolutsiooni ettepanek - GALILEO
Dokument: B6-0511/2006
Arutelu: 26.09.2006
Hääletus: 28.09.2006
Resolutsiooni ettepanek võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - Olukord Darfuris
Dokument: RC6-0512/2006, B6-0512/2006, B6-0513/2006, B6-0514/2006, B6-0515/2006, B6-0517/2006, B6-0519/2006
Arutelu: 27.09.2006
Hääletus: 28.09.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu.
ELi majandus- ja kaubandussuhted Indiaga
Sajjad Haider KARIM (ALDE, UK)
Dokument: A6-0256/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 27.09.2006
Hääletus: 28.09.2006
Sajjad Haider KARIMi (ALDE, UK) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Naiste tulevikuväljavaated rahvusvahelises kaubanduses
Hiltrud BREYER (Verts/ALE, DE)
Dokument: A6-0254/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 27.09.2006
Hääletus: 28.09.2006
Hiltrud BREYERi (Verts/ALE, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Kalapüügisektori majandusliku olukorra parandamine
Pedro GUERREIRO (GUE/NGL, PT)
Dokument: A6-0266/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 27.09.2006
Hääletus: 28.09.2006
Pedro GUERREIRO (GUE/NGL, PT) omaalgatuslik raport võeti vastu 497 poolt-, 55 vastu- ja 10 erapooletu häälega .
Haiuimede eemaldamine laevade pardal
Rosa MIGUÉLEZ RAMOS (PSE, ES)
Dokument: A6-0263/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 27.09.2006
Hääletus: 28.09.2006
Rosa MIGUÉLEZ RAMOSe (PSE, ES) omaalgatuslik raport võeti vastu 458 poolt-, 58 vastu- ja 21 erapooletu häälega.
Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
