LÕPLIK
A6-0257/2006
20.7.2006
RAPORT
ELi ja Hiina suhted
(2005/2161(INI))
Väliskomisjon
Raportöör:
Bastiaan Belder
PE 367.859v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMISJONI ARVAMUS......................................................19
MENETLUS..............................................................................................................................26
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
ELi ja Hiina suhete kohta
( 2005/2161(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse, et 2005. aastal möödus 30 aastat diplomaatiliste suhete loomisest ELi ja Hiina vahel;
– võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi-Hiina strateegilist partnerlust;
– võttes arvesse peamist õigusraamistikku suheteks Hiinaga, täpsemalt 1985. aasta EÜ-Hiina kaubandus- ja koostöölepingut, mis hõlmab majandus- ja kaubandussuhteid ning ELi-Hiina koostööprogrammi;
– võttes arvesse komisjoni poliitikadokumenti pealkirjaga „Täiustuv partnerlus – ühised huvid ja väljakutsed ELi ja Hiina suhetes”, mille Euroopa Ülemkogu 13. oktoobril 2003 heaks kiitis;
– võttes arvesse Hiina esimest poliitikadokumenti ELi kohta, mis avaldati 13. oktoobril 2003;
– võttes arvesse ELi-Hiina poliitilist dialoogi, mis algatati ametlikult 1994. aastal, tunnustades Hiina rolli tekkiva suurjõuna rahvusvahelisel areenil;
– võttes arvesse 1996. aasta jaanuaris algatatud ELi-Hiina dialoogi inimõiguste teemal, mis katkestati ja algas taas 1997. aastal, nn troika 2005. aasta oktoobri külaskäiku Xinjiangi, mis toimus ELi-Hiina inimõiguste dialoogi raames, ning ELi-Hiina dialoog-seminari inimõiguste teemal, mis toimus detsembris 2005 Londonis ja kus Euroopa Parlament osales vaatlejana;
– võttes arvesse jätkuvaid valdkonnapõhiseid dialooge Hiina ja komisjoni vahel, näiteks äsja alustatud dialooge tööhõive ja intellektuaalomandi õiguste teemal;
– võttes arvesse ELi ja Hiina vahelist teadus- ja tehnoloogiakokkulepet, mis jõustus 2000. aastal ja mida uuendati 2004. aastal;
– võttes arvesse koostöölepingut ELi satelliitnavigatsiooniprogrammi Galileo kohta;
– võttes arvesse septembris 2005 Pekingis toimunud kaheksandat ELi-Hiina tippkohtumist ja selle lõpus avaldatud ühisdeklaratsiooni ning tulevast üheksandat ELi-Hiina tippkohtumist, mis toimub 2006. aasta teisel poolel Soomes;
– võttes arvesse ELi-Hiina kaheksandal tippkohtumisel avaldatud ühisdeklaratsiooni kliimamuutuste kohta;
– võttes arvesse Hiina kümnenda rahvakongressi istungit (5.–14. märtsil 2006) ning seal esitatud peaminister Wen Jiabao valitsuse aruannet;
– võttes arvesse kahte viimati toimunud EP-Hiina parlamentidevahelist kohtumist, mis toimusid vastavalt märtsis 2004 Pekingis, Shanghais ja Hainanis ning oktoobris 2005 Brüsselis;
– võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone Hiina kohta, eriti 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0381 . , 8. septembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumiste kohta Hiinas, eriti seoses usuvabadusega
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0339 . , 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2004. aastal ja ELi poliitika kohta antud küsimuses
ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 107. ning ELi 11. aprilli 2002. aasta strateegiat Hiina suhtes
ELT C 127 E, 29.5.2003, lk 652. ;
– Tian’anmeni haarangut, nagu Euroopa Parlament seda toetas oma 2. veebruari 2006. aasta resolutsioonis
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)037.
ÜVJP peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta;
– võttes arvesse oma 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni ELi ning Hiina ja Taiwani vaheliste suhete ning julgeoleku kohta Kaug-Idas
ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 471. ;
– võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone Tiibeti kohta ja inimõiguste olukorra kohta Hiinas ning oma 18. novemberi 2004
ELT C 201 E, 18.8.2005, lk 122. , 13. jaanuari 2005
ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 158. ja 27. oktoobri 2005
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0416 . resolutsioone laama Tenzin Delek Rinpoche kohta, kes on vangistatud ja keda on piinatud ja kelle elu on seetõttu ohus;
– võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi edutust;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust ( A6‑0257/2006 ),
A. arvestades, et ELi-Hiina strateegiline partnerlus on ELi ja Hiina vaheliste suhete seisukohast väga tähtis;
B. arvestades, et ELi ja Hiina vahelised suhted peaksid põhinema usaldusväärsusel, stabiilsusel ja vastutustundel;
C. arvestades, et ELi ja Hiina vahelise suhte tugevdamine on ülemaailmsetele väljakutsetele, nagu kliimamuutused, turvalisus ja tuumarelva leviku tõkestamine, vastamisel väga oluline;
D. arvestades, et Hiina ise on kõige suurem kaubanduse globaliseerumise väljakutse ning et Hiinas on praegu suur majandusbuum ja majandus kasvab hinnanguliselt 9% aastas;
E. arvestades, et Hiina jõuline majandusareng koos ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikme ja WTO liikme staatusega annavad riigile järjest suurema rahvusvahelise vastutuse;
F. arvestades, et EL on Hiina suurim kaubanduspartner ja suurim investor Hiinas ning arvestades, et Hiina on ELi suuruselt teine kaubanduspartner; arvestades, et kaubandus- ja majandussuhted on jätnud varju demokraatlike reformide, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamise küsimuse;
G. arvestades, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetena on nii ELil kui ka Hiinal teatud õigused ja kohustused; arvestades, et veelgi enam – Hiina ei kohalda ega rakenda asjakohaselt ikka veel mitmeid nimetatud kohustustest, eelkõige neid, mis on seotud intellektuaalomandi kaitse, võrdse kohtlemise ja läbipaistvusega;
H. arvestades, et 70% kõikidest Euroopa turul kinni peetud võltsitud kaupadest on pärit Hiinast ning arvestades, et igal aastal konfiskeerib toll peaaegu viis miljonit võltsitud rõivast ja aksessuaari;
I. arvestades, et turumajanduse staatus ( Market Economy Status , MES) on pigem majanduslik kui poliitiline vahend; arvestades, et Hiina peab turumajanduse staatuse saavutamiseks oma tulemusi parandama;
J. arvestades, et ELi ja Hiina vahelised kaubandussuhted eeldavad vastastikust turulepääsu, mille õiguslik alus põhineb WTO eeskirjadel ning õiglasel ja võrdsel konkurentsil;
K. arvestades, et Euroopa Liidu ja Hiina vahelised „valdkonnapõhised dialoogid” on viimastel aastatel oluliselt tihenenud;
L. arvestades, et Hiina juhtkond kinnitab oma valges raamatus „Poliitilise demokraatia ehitamine Hiinas” (2005) Hiina Kommunistliku Partei (HKP) juhtrolli Hiina sotsialistlikus valitsussüsteemis;
M. arvestades, et Hiinas on praeguseks üleriigiline tihe kohtute võrk, mis on märkimisväärne edasiminek, võrreldes umbes kolme aastakümne taguse olukorraga;
N. arvestades, et kümnenda rahvakongressi istungil (5.–14. märts 2006) teatas kõrgema rahvakohtu esindaja, et Hiina ei kaota rahvusvaheliselt kritiseeritud surmanuhtlust, sest Hiina Rahvavabariik (HRV) on endiselt „sotsialismi varases etapis olev” arengumaa;
O. arvestades, et hukkamiste arv on Hiinas riigisaladus, aga Hiina juristide hinnangul sureb sellisel viisil igal aastal umbes 8000 inimest;
P. arvestades, et 2005. aastal registreerisid Hiina julgeolekuasutused 87 000 „avaliku korra rikkumist”, mida on 6,6% rohkem kui 2004. aastal;
Q. arvestades, et kohalike sotsiaalteadlaste hoiatuste kohaselt peegeldavad Hiina juhtkonna harmoonilise ühiskonna poliitika ja uute sotsialistlike külade ehitamine HRV praegust ohtlikku turumajandusele ülemineku faasi;
R. arvestades, et HRV võttis 1976. aastal kasutusele ühe lapse poliitika, mille üle praegu arutletakse intrigeeriva pealkirja all „Kas Hiina vananeb enne rikastumist?”;
S. arvestades, et Hiina saatis 1996. aastal Pekingist välja Friedrich Naumanni Fondi;
T. arvestades, et märtsis 2004 lisas Hiina oma põhiseadusesse sätte, mille kohaselt riik austab inimõigusi ja tagab need; arvestades, et Hiina on allkirjastanud poliitiliste ja kodanikuõiguste rahvusvahelise pakti, aga ei ole seda ratifitseerinud;
U. arvestades, et jätkuvalt on teateid poliitiliste vangide võtmise, eriti usulistesse ja etnilistesse vähemustesse kuuluvate inimeste vangistuste kohta, väidetavate piinamiste, sunniviisilise töö laiaulatusliku kasutamise, surmanuhtluse sagedase kasutamise ning usuvabaduse, sõna- ja meediavabaduse (sh Internet) järjekindla takistamise kohta;
V. arvestades, et 1. märtsil 2005 jõustusid uued määrused usuasjade kohta;
W. arvestades, et ÜRO inimõiguste komisjoni isikute sunniviisilise kadumise töörühma 2006. aasta aprillis Genfis toimunud koosolek langes samale ajale Tiibeti panchen-laama Gedhun Choekyi Nyima 17. sünnipäevaga, kelle Hiina võimud röövisid vastu tema ja ta vanemate tahtmist, kui ta oli kuueaastane;
X. arvestades, et peaaegu kümme aastat pärast algset taotlust sai 20. novembrist 2. detsembrini 2005 lõpuks teoks ÜRO piinamisküsimuste eriraportööri külaskäik HRVsse; arvestades siiski, et ÜRO religiooni- ja usuvabaduse eriraportööri ei ole lastud järelkülastusele Hiinasse pärast tema eelkäija külastust 1994. aastal, ja arvestades, et Hiina ei ole edastanud alalist kutset ÜRO inimõiguste komisjoni kõikide erivaldkondade esindajatele;
Y. arvestades, et 2006. aastal tehtud globaalses pöördumises palub ÜRO pagulaste ülemkomissar taas kord HRV-l kehtestada riiklikud eeskirjad pagulaste jaoks ning tagada parem juurdepääs Põhja-Korea varjupaigataotlejatele, kes võivad vajada rahvusvahelist kaitset;
Z. arvestades, et rahvaülemkohtu 2005. aasta aastaraamatus märgitakse, et 2004. aastal mõisteti poliitiliste õigusrikkumiste tõttu süüdi umbes 400 kodanikku, seda on 25% rohkem kui eelneval aastal;
AA. arvestades, et ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogult „erikonsultandi staatuse” saanud Dui Hua fondi hinnangul on HRVs praegu 3000–3500 „avaliku julgeoleku ohustamise” eest vangistatud inimest;
AB. arvestades, et Internetiportaal Google on allunud Hiina ametivõimude seatud piirangutele ja keelanud juurdepääsu veebilehtedele, mis sisaldavad olulisi elemente ja sõnu, nagu „Taiwan”, „sõltumatus”, „Tiibet” või „Tian’anmen”;
AC. arvestades, et 14. märtsil 2006 teatasid välisuudiste agentuurid Reuters ja BBC HKP mitme endise kõrge ametniku 2. märtsi 2006. aasta kuupäevaga avalikust kirjast, milles kritiseeritakse ajakirjanduse tugevdatud tsensuuri;
AD. arvestades, et Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas toimub jätkuvalt kampaania „kolme kurja” ehk usulise äärmuslikkuse, eraldumise ja terrorismi vastu, mille tulemusena toimus eelmisel aastal riigimeedia andmetel mitmeid arreteerimisi;
AE. arvestades, et kuna Hiina valitsus kontrollib rangelt teabe liikumist Hiina Tiibeti alade kohta ja ligipääsu nendele aladele, siis on raske inimõiguste rikkumiste ulatust täpselt hinnata;
AF. arvestades, et Hiina juhtkond rõhutab Hiina „rahumeelset tõusu” või „rahumeelset arengut” seoses HRV imetlusväärse naasmisega maailmaareenile;
AG. arvestades, et säilitada tuleks HRV ja Taiwani taasühendamise võimalus; arvestades, et sellist võimalust tuleb taotleda rahumeelse dialoogi ja diplomaatiliste suhete kaudu, samuti võttes arvesse mõlema poole elanike tahet;
AH. arvestades, et Hiina ja Jaapani kahepoolsete suhete halvenemise põhjused on poliitilist, mitte majanduslikku laadi;
AI. arvestades, et Ühendriikide praegune lähenemine Hiinale kui taastõusvale jõule on segu kahest strateegiast: vaoshoidmisest ja kaasamisest;
AJ. arvestades, et Hiina huvid ja mõju Aafrikas on viimase aastakümne jooksul märkimisväärselt suurenenud;
AK. arvestades, et Hiina lõikab kasu olulistest finants- ja kaubandussidemetest Iraani Islamivabariigiga (nafta ja gaasi otsimine ja import ning relvade eksport), toetades selle koostöövalmiduse puudumist ja provokatiivset käitumist tuumaküsimuses;
AL.arvestades, et Hiina teeb naaberriikidega koostööd Shanghai koostööorganisatsiooni raames;
AM.arvestades, et Hiina ja ASEAN otsustasid 2002. aastal luua ASEANi ja Hiina vabakaubanduspiirkonna;
AN. arvestades, et viimasel paaril aastal on komisjon ja Euroopa Parlament korduvalt pööranud tähelepanu Aomenile ja Hongkongile;
ELi-Hiina koostöö
1. ootab ELi-Hiina strateegilise partnerluse ja tihedama koostöö algust, mille see paljudes valdkondades kaasa toob; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon töötaks Hiina suhtes välja järjekindla ja ühtse poliitika;
2. palub Hiinal ja ELil rajada oma partnerlus ja kahepoolne suhe avatusele, usaldusväärsusele, stabiilsusele , vastutustundele ja vastastikusele mõistmisele; nõuab tungivalt, et Hiina ja EL tõhustaksid oma koostööd sellel alusel, et mängida stabiilset, vastutustundlikku ja usaldusväärset rolli rahvusvahelises üldsuses;
Majandusolukord
3. märgib, et EL sai pärast laienemist Hiina suurimaks kaubanduspartneriks, möödudes Jaapanist, ning samal ajal tõusis Hiina ELi kaubanduspartnerite hulgas kolmandalt kohalt teisele, olles tagapool vaid Ühendriikidest;
4. märgib, et 2005. aastal oli Hiina kaubandusbilanss 102 miljardit USA dollarit, mis on üle kahe korra rohkem kui eelnenud baasaastal (32 miljardit USA dollarit); et 2005. aastal olid valuutareservid ligikaudu 819 miljardit USA dollarit – 209 miljardi dollari suurune kasv, võrreldes eelmise aastaga; et sellise suundumuse jätkudes on Hiina käsutuses 2006. aasta lõpuks tõenäoliselt üle miljardi USA dollari välisvaluutareservides, mis muudab ta maailma suurimaks välisvaluuta omanikuks; et 2006. aasta esialgsed prognoosid osutavad umbes 50 miljardi USA dollari suurusele kapitali juurdevoolule, peamiselt pikaajalistes otsestes erainvesteeringutes; tunneb sellega seoses heameelt selle üle, et Hiina on asunud lõdvendama oma valuuta (renminbi) kursi fikseeritust USA dollari suhtes ja seetõttu ei ole vastu omavääringu võimalikule revalveerimisele; arvab, et tuleks suhtuda tõsiselt hoiatustesse laenutehingute ebapiisavate riskilisatasude kohta;
5. märgib Hiina kiiret majandusarengut, mis on tõstnud Hiina maailma suuruselt neljandaks majanduseks dollarites arvestatuna, seda isegi dollari praeguse madala vahetuskursi juures; palub seetõttu komisjonil avaldada poliitilist ja majanduslikku survet, et Hiina valuuta kurssi paindlikumaks muuta, sest praegu on see fikseeritud kunstlikult madalal tasemel ning see pole kooskõlas maailma kaubanduse järkjärgulise liberaliseerimisega; kutsub Hiinat üles minema järk-järgult üle kõikuvale vahetuskursile; kutsub Hiinat üles võtma dollariga seotud fikseeritud vahetuskursi asemel kasutusele oma valuuta sidumine valuutakorviga, mis hõlmab eurot;
6. tunnistab, et Hiina pole üksnes kiiresti kasvav turg; rõhutab asjaolu, et jätkuval tehnoloogilisel revolutsioonil sedavõrd suures riigis on ülisuur mõju maailmamajandusele;
7. on seisukohal, et tasakaalustatud majandusareng on väga oluline nii Hiina kui ELi jaoks; rõhutab, et Hiina majanduslik stagnatsioon kontrollimatu kasvu tõttu on tõsine oht nii Hiina riigisisesele stabiilsusele kui maailmamajanduse heale seisundile;
8. tunneb heameelt selle üle, et 2006. aasta sügisel algatas komisjon strateegiadokumendi avaldamise, mis käsitleb liidu pikaajalisi majandus- ja kaubandussuhteid Hiinaga, et adekvaatsemalt prognoosida Hiina majandusliku tõusu mõju ning vältida ad hoc otsuseid, aidates seega tagada, et Hiinat ei käsitleta enam ohuna, vaid väljakutse ja areneva partnerina;
9. rõhutab, et üha positiivsemate kaubandussuhetega peavad kaasnema inimõigustealased reformid; ning tunnistab, et seni, kuni pole õiguslikult siduvat relvaekspordi tegevusjuhendit ja kuni inimõigusi ning kodaniku- ja poliitilisi vabadusi puudutavat olukorda – sealhulgas Tian’anmeni väljaku küsimust – pole nõuetekohaselt käsitletud, ei peaks EL relvaembargot lõpetama;
10. palub, et Hiina arendaks välisriikide kaubandus- ja tööstusettevõtete jaoks välja kindlad ja usaldusväärsed investeerimisolud ning peaks esmatähtsaks välisettevõtjate õiguskindluse suurendamist;
11 tuletab Hiinale meelde, et jätkuvat turgude avamist välismaistele äriühingutele ja välisinvesteeringutele, eriti telekommunikatsiooni, panganduse ja finantsteenuste sektoris , tuleb käsitleda strateegilise partnerluse lahutamatu osana ; palub Hiinal viia läbi vastavad turu- ja majandussüsteemi reformid ning pidada täpsemalt kinni dumpinguvastastest eeskirjadest ja jõustada neid rangemalt;
12. on seisukohal, et EL peaks Hiina pangandussüsteemi tänapäevastamise ja liberaliseerimise jõupingutuste raames jätkama Hiina ametiasutustega tihedat koostööd eesmärgiga võtta vastu rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ja Basel II standardid, mis tagaks Euroopa investoritele suurema kindluse;
13. tervitab Hiina rahandussektori kiiret ajakohastamist; rõhutab siiski sujuva ülemineku tagamise ülimat tähtsust, et vältida rahanduslikku ebastabiilsust ja selle võimalikku vastukaja maailma finantsturgudel; soovitab eelkõige vältida allakäiku, millega kaasneb kahjulik reguleeriv konkurents üleilmsete finantsturgude vahel; soovitab selle asemel, et peamised reguleerijad maailmas peaksid edendama kõige kvaliteetsemaid standardeid; tuletab meelde, et EL ise on pühendunud standardite üleilmsele lähendamisele raamatupidamise (rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid – IFRS), auditi (rahvusvahelised auditistandardid – ISA), krediidiasutuste kapitalinõuete (Basel II), rahapesu ja finantsterrorismi vastase võitluse (rahapesuvastase töökonna (FATF) soovitused) ning väärtpaberiturgude regulatsiooni (rahvusvahelise väärtpaberikomisjonide organisatsiooni IOSCO standardid) valdkonnas; juhib tähelepanu sellele, et EL oleks vajaduse korral valmis pakkuma Hiina ametiasutustele oma kogemust ja abi normide lähendamiseks;
14. on seisukohal, et Hiinas valitsevad märkimisväärsed erinevused piirkondliku arengu ja üldisemalt sissetuleku osas ning et Hiina uus juhtkond peab võtma endale ülesandeks nende probleemide lahendamise komisjoni abi ja teadmisi kasutades;
15. palub Hiinal kasutada riigihankelepingute sõlmimisel läbipaistvat ja õiglast menetlust, mis annab välisettevõtjatele võrdsed osalemisvõimalused;
16. on seisukohal, et piraatlus ning Euroopa toodete ja tootemarkide võltsimine Hiina ettevõtjate poolt on rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade tõsine rikkumine; nõuab tungivalt, et Hiina parandaks oluliselt intellektuaalomandi õiguste ja välismaiste leiutiste kaitset; palub Hiinal säilitada praegused intellektuaalomandi õiguste kaitset käsitlevad seadused; väljendab heameelt intellektuaalomandi õppetooli loomise üle Pekingi ülikoolis;
17. tunnistab turumajanduse seisundi olulisust Hiina jaoks; rõhutab siiski asjaolu, et turumajanduse seisund on pigem majanduslik kui poliitiline vahend; nõuab tungivalt, et Hiina vähendaks riigi sekkumist majandusse ning tõhustaks oma tegevust selles osas, mis puudutab ebaühtlast vastavust ettevõtte üldjuhtimise ja raamatupidamise süsteemidele ning ebatõhusat pankrotialast õigusraamistikku;
18. märgib, et äsjased probleemid jalatsisektoris näitavad, et Hiinal on vaja vastu võtta tõhusam dumpinguvastane poliitika; rõhutab sellise poliitika vastuvõtmise kiireloomulisust, arvestades Hiina kuulumist WTOsse;
19. palub nõukogul ja komisjonil tunnistada, et tekstiili-, rõiva- ja jalatsitööstuse probleemid on süsteemsed, ning palub komisjonil Hiina suhtes kohaldatavat majandus- ja kaubandusstrateegiat läbi vaadates kõrvaldada praegune tasakaalustamatus ja näha ette võimalikke raskusi;
20. palub Hiinal võtta vastu majanduspoliitika, mis põhineb rohkem sotsiaalsel (haridus, tervishoid, pensionid jne) ja kodumajapidamiste tarbimisel ning vähem investeeringutel ja ekspordil;
21. palub komisjonil toetada Hiina ametivõime nende kampaanias intellektuaalomandi õiguste rikkumise ja piraatkauba vastu;
Siseolukord
22. jagab arvamust, et Hiina edasist arengut on praegu raske ennustada ning see sõltub peamiselt riigisisestest küsimustest, nagu edasine sujuv majandusareng ja suurema osa elanikkonna elatustaseme järgjärguline paranemine;
23. rõhutab tõsiasja, et HRV kiiret sotsiaalmajanduslikku moderniseerimist tuleks täiendada vajaliku poliitilise pluralismi ja institutsiooniliste uuendustega ning et selleks võib leida rohkesti inspiratsiooni kodumaistest allikatest, näiteks 19. sajandi lõpu liberaalsete uuendajate töödest ning eriti Sun Yat-seni põhiideedest;
24. märgib, et sotsiaalne turvalisus, töötervishoid ja tööohutus, õigus asutada ametiühinguid, töösuhted ja sotsiaalne dialoog on Hiina tuleviku seisukohalt olulised väljakutsed; kutsub Hiinat üles järgima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni raameeskirju tõhusate meetmete kohta võitluseks moodsa orjuse kõikide vormide vastu, laste töö ja eelkõige naistöötajate ekspluateerimise vastu, et tagada töötajate põhiõiguste austamine ning takistada sotsiaalset dumpingut; kutsub komisjoni üles alustama struktuurset dialoogi oma Hiina partneritega vastavates valdkondades;
25. kiidab heaks Hiina 150 miljoni maapiirkondadest pärit ümberasunud töötaja kohutava sotsiaal-majandusliku diskrimineerimise lõppemise, millest anti teada 28. märtsil 2006. aastal ametlikult avaldatud uutes valitsuse suunistes, kuigi kahjuks on seni selgusetu, kas nende suhtes kohaldatud äärmiselt küsitav registreerimissüsteem jääb kehtima;
26. palub Euroopa Liidul jätkata Aomeni ja Hongkongi olukorra tähelepanelikku jälgimist ning loodab, et nende kahe kogemuse julgustavad aspektid on eeskujuks ja ajendiks Hiina poliitilise protsessi edendamisele;
27. postuleerib, et kuni HKPd ei allutata põhiseadusliku riigi korrale, jääb see partei riigiks riigis ja seega väga haavatavaks tõsiste võimu kuritarvitamise juhtumite suhtes, nagu ametnike korruptsiooni riiklik pahe, ning selline olukord vähendab võimalusi õigusriigi põhimõtetel rajaneva ühiskonna loomiseks;
28. ühineb Hiina juristide ajakirjades väljendatud kriitikaga, mille kohaselt peaks Hiina põhiseaduse artikkel 126 sisaldama ka HKP ja Hiina valitsuse õigusemõistmisse sekkumise keeldu;
29. eeldab, et tehakse uusi jõupingutusi kohtunike sõltumatuse tugevdamiseks, ja usub, et kvalifitseerimata kohtunike järkjärguline asendamine pädevate juristidega piirab endeemilist korruptsiooni kohtunike hulgas ning suurendab seeläbi rahva usaldust sellesse riigi põhiinstitutsiooni;
30. väljendab heameelt kõrgema rahvakohtu presidendi kümnendal rahvakongressil antud lubaduse üle, et alates juulist 2006 arutatakse apellatsioonkaebusi surmamõistvate kohtuotsuste kohta avalikul kohtuistungil; loodab, et see lubadus täidetakse;
31. nõuab tungivalt, et Hiina kaotaks surmanuhtluse ja kuulutaks välja tõhusa moratooriumi juba surmamõistetud isikute suhtes; võtab teadmiseks Hiina juristide olulise seisukoha, et surmanuhtlust tuleks kohaldada ainult tõsiste vägivallakuritegude korral, samas kui praegu valitseb olukord, kus surmanuhtlus on määratud 68 õigusrikkumise eest, millest pooled pole oma raskusastme poolest surmanuhtlusega karistatavad; väljendab muret asjaolu üle, et Hiina viib läbi tunduvalt rohkem hukkamisi kui ükski teine riik maailmas; kutsub Hiinat üles avaldama oma ametlikku statistikat hukkamiste kohta 2005/2006. aastal;
32. toetab kindlalt õigusteadlase ja Hiina sotsiaalteaduste akadeemia professori Liu Renweni nõuet lõpetada ebaseaduslik kauplemine hukatud inimeste organitega, kehtestades range korra ja kontrolli;
33. väljendab tõsist muret karmide meetmete pärast, mida ametiasutused on „agiteerijate” vastu tarvitusele võtnud; märgib, et Pekingi sotsiaalteaduste akadeemia poolt välja antud sinise raamatu kohaselt kuuluvad massimeeleavalduste põhjuste hulka eelkõige tõsised keskkonnaprobleemid, mis on ohustanud paljude farmerite tervist ja eksistentsi äsja tööstustatud piirkondades, samuti põllumaa häbiväärsed sundvõõrandamised ehitamise eesmärgil, rääkimata kohalike ametnike omavolist ja korruptsioonist;
34. tervitab Hiina valitsuse kavatsust vähendada sissetulekute erinevust ranniku- ja maapiirkondade elanike vahel, tegeleda tõsiste keskkonnaprobleemidega, hoolitseda paremini loodusvarade eest ning arendada välja tõhusamaid tehnoloogiaid ja ergutada nende kasutamist;
35. juhib tähelepanu mõjule, mida Hiina tugev majanduskasv avaldab loodusvaradele ning kohalikule ja globaalsele keskkonnale; palub Hiina valitsusel võtta kõik vajalikud meetmed keskkonna kaitsmiseks ja eelkõige elanike joogiveevarustuse tagamiseks ning võtta meetmeid õhusaaste vähendamiseks ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks; nõuab Hiina ja Euroopa Liidu vahel loodusvarade ja keskkonna osas intensiivse dialoogi pidamist;
36. nõuab tungivalt, et ametiasutused juhiksid maapiirkondi soosivaid investeerimisprogramme väga hoolikalt, arvestades Hiina teadlaste väljendatud hirme, et kohalikud parteiametnikud tõlgendavad viiteid „uutele küladele” nõudena alustada talupidajate kulul ehitusprojekte, ning võttes arvesse tõestatud fakti, et seni on vaid viiendik põllumajandussektorile mõeldud riigi toetusest tegelikult jõudnud talupidajateni, kellel on õigus seda saada;
37. väljendab sügavat muret seoses viimaste ettekannetega inimõiguste jätkuvate tõsiste rikkumiste kohta Hiina Tiibeti piirkondades, teatatud on piinamistest, omavolilistest vahistamistest ja vangistamistest, koduarestist ja teisitimõtlejate muust ebaseaduslikust jälitamisest, avaliku kohtuistungita vangistamistest, usuvabaduse represseerimisest ja vaba liikumise omavolilistest piirangutest; väljendab sügavat muret 2005. aasta oktoobris alanud nn „patriootilise kasvatuse” kampaania intensiivistamise pärast Tiibeti munga- ja nunnakloostrites, selle käigus sunnitakse tiibetlasi alla kirjutama avaldustele, mis nimetavad Tema Pühadust dalai-laamat ohtlikuks separatistiks ja kuulutavad Tiibeti Hiina osaks, samuti on mures Drepungi kloostri munkade vahistamise pärast novembris 2005, sest nad keeldusid dalai-laamat hukka mõistmast; kutsub Hiinat üles lubama sõltumatul organil kokku saada Tiibeti panchen-laama Gedhun Choekyi Nyima ja tema vanematega, nagu on nõudnud ÜRO lasteõiguse komisjon; kutsub Hiina valitsust üles osalema aktiivsemalt ja tulemuslikumalt olulistel läbirääkimistel dalai-laama esitatud Tiibeti autonoomia nõude üle;
38. võtab teadmiseks, et Hiina nn ühe lapse poliitika on kaasa toonud elanikkonna ebaühtlase jagunemise; nõuab tungivalt, et Hiina tunnistaks, et elanikkonna töötava ja mittetöötava osa edasisel tasakaalul on ülisuur majanduslik mõju; rõhutab asjaolu, et EL seisab samuti silmitsi rahvastiku vananemise probleemiga; kutsub Hiinat üles kaaluma uuesti nn ühe lapse poliitika rakendamist, et vähendada selle poliitikaga kaasnevat majanduslikult ja sotsiaalselt ebasoodsat mõju;
39. nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud sätestaksid siseriiklikes õigusaktides meetmed loomade heaolu tagamiseks ja julma kohtlemise vältimiseks, ning seda eelkõige karusloomakasvatuses; nõuab tungivalt, et Hiina lõpetaks traditsioonilise meditsiini eesmärgil loomade väärkohtlemise, nagu ninasarvikute sarvede või karu sapi kasutamise;
Inimõigused
40. rõhutab tõsiasja, et põhiõiguste kaitse HRV poolt eeldab põhiseaduskohtu loomist, ilma milleta jäävad põhiseaduse muudatusettepanekud nagu 2004. aasta märtsis tehtud inimõigusi käsitlev muudatus suures osas sümboolseks;
41. rõhutab, et Hiina kodanikele tuleks õiguslikult tagada nende põhiõigused, ning nõuab tungivalt, et kohtud tegeleksid põhiseadusest lähtudes põhjalikult selgelt ebaõiglaste juhtumitega, tagades seega kohtumenetluste nõuetekohase läbiviimise, mis nüüd hakkab vähehaaval hoogu koguma;
42. juhib tähelepanu vajadusele, et riik ei reguleeriks religiooni ega selle väljendusviise; kinnitab vajadust kõikehõlmava religiooni käsitleva seaduse järele, mis vastaks rahvusvahelistele standarditele ja tagaks tõelise usuvabaduse, eriti arvestades Hiina ametnike arutelu religiooni määratluse ja eelkõige seadusliku religiooni üle;
43. taunib vastuolu põhiseadusliku usuvabaduse (sätestatud põhiseaduse artiklis 36) ning riigi jätkuva sekkumise vahel usukogukondade siseasjadesse, eelkõige mis puudutab vaimulike koolitust, valikut, määramist ja poliitilist mõjutamist; taunib eelkõige asjaolu, et riik on andnud ainult viiele usundile õiguse omada juriidilist staatust, allutades nad lisaks vastavate Hiina „patriootlike” usuühenduste kontrollile, ning kaitseb ainult „normaalset” ( zhengchang ) usulist tegevust, seades ametliku registreerimise tingimuseks „kolme autonoomia” põhimõtete tunnustamise;
44. kutsub nõukogu üles teavitama Euroopa Parlament meetmetest, mida on võetud pärast Euroopa Parlamendi 8. septembri 2005. aasta resolutsioonis tehtud avaldust paljude piiskoppide saatuse kohta, kes on HRVs vangistatud oma usuliste veendumuste tõttu; veelgi enam, kutsub HRV ametivõime üles viivitamatult vabastama kõik need kristliku kiriku liikmed, kes on endiselt ebaõiglaselt vangistatud ja keda kiustatakse taga;
45. märgib, et Hiinas on praegu rohkem neid kristlasi, kes osalevad jumalateenistustel „ebaseaduslikes” palvekohtades (kas protestantlikes majakirikutes või põrandaalustes, Vatikanile lojaalsetes katoliiklikes rühmades), kui neid, kes käivad „patriootlikes” palvekohtades, ning et kumbki jumalateenistustel osalejate rühm ei kujuta endast mingit ohtu avalikule julgeolekule, sest need koosnevad seaduskuulekatest kodanikest; kutsub Hiina valitsust üles lõpetama nende kristlike rühmade tagakiusamine ja vahistamine; rõhutab, et kristlastel, kes ei määratle end „patriootlike kirikute” liikmetena, on õigus usulise tegevuse vabadusele;
46. mõistab hukka usuvabaduse tõsise rikkumise seoses piiskoppide hiljutiste ebaseaduslike ordineerimistega (30. aprillil, Kunming – Yunnan, 3. mail, Wuhn – Anhui), mille läbiviimiseks kasutasid kirikuvälised organid Vatikanile lojaalse vaimulikkonna suhtes tugevat survet ja ähvardusi;
47. on seisukohal, et viimased ordinatsioonid on vastuolus Hiina ametivõimude hiljutiste kinnitustega valmisoleku kohta ausaks ja konstruktiivseks dialoogiks HRV ja Püha Tooli vahel; juhib seepärast tähelepanu vajadusele austada kiriku vabadust ning kaitsta tema institutsioonide sõltumatust välise sekkumise eest, mis väljendub mõlema poole osalusel läbiräägitud nõudmiste eiramises, vähendades usku vastastikusse dialoogi ja vabaduse arengusse Hiinas;
48. juhib tähelepanu sellele, et piinamisküsimuste eriraportöör tänas pärast oma missiooni lõpetamist välisministeeriumi koostöö eest, kuid tegi etteheiteid riikliku julgeoleku ja avaliku julgeoleku ministeeriumidele, sest nad takistasid või piirasid tema uurimistegevust;
49. väljendab sügavat muret seoses ÜRO piinamisküsimuste eriraportööri avaldusega, et piinamine on Hiinas endiselt laialt levinud – seda kahetsusväärset olukorda tunnistatakse rohkem ka valitsusametnike poolt ja aruannetes –, samuti seoses „ilmse hirmu ja enesetsensuuriga”, mida eriraportöör kinnipeetavatega vesteldes täheldas;
50. toetab eriraportööri soovitusi Hiina valitsusele, nt täiendada kriminaalseadust, lisades kuritegude hulka piinamise vastavalt piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastase ÜRO konventsiooni määratlusele, ning samuti luua kaebuste esitamise sõltumatu kord piinatud ja väärkoheldud vangide jaoks;
51. palub Hiina valitsusel läbi vaadata „avaliku julgeoleku ohustamise” eest määratud karistused, võttes arvesse, et rõhuva enamiku juhtumite puhul polnud süüdistatavad teinud muud, kui julgelt kasutanud oma põhiseaduslikke põhiõigusi, kritiseerides avalikult valitsuse ja HKP poliitikat;
52. kutsub veel kord HRV valitsust üles oma vanglate kinnipidamistingimusi parandama, kinnipeetavate piinamist lõpetama ja kaotama;
53. avaldab kahetsust, et olulisi edusamme pole tehtud poliitvangide vabastamiseks, kes on vahistatud Tian’anmeni väljaku demonstratsioonidel osalemise pärast, ning avaldab samamoodi kahetsust, et Hiina ametivõimud jätkuvalt eiravad üleskutseid põhjalikult ja erapooletult uurida 1989. aasta sündmusi; nõuab Tian’anmeni väljaku sündmuste ametlikku ümberhindamist Hiina ametivõimude poolt, poliitvangide nimekirja avaldamist ja nende tingimusteta vabastamist;
54. ühineb ÜRO piinamisküsimuste eriraportööri, ÜRO omavolilise vangistamise töörühma ning ÜRO inimõiguste ülemkomissari tungiva nõudmisega, et Hiina valitsus kaotaks „ümberkasvatamise töö abil” ja teised sarnased vanglates, kinnipidamiskeskustes ja psühhiaatriahaiglates kasutatavad kinnipeetavate ümberkasvatamise vormid;
55. mõistab eriti hukka üle kogu riigi paiknevad Laogai töölaagrid, kus HRV õiglase kohtumõistmiseta hoiab kinni demokraatiameelseid aktiviste, ametiühinguaktiviste ja vähemuste esindajaid, sundides neid töötama kohutavates tingimustes ja ilma arstiabita; väljendab sügavat muret tõsiasja pärast, et Laogai vange sunnitakse loobuma oma usuvabadusest ja poliitilistest vaadetest, et endiselt viiakse neis laagrites läbi hukkamisi ning hukatud vangidelt eemaldatakse ebaseaduslikult organeid; tunneb muret, et ELi liikmesriigid võivad importida arvestatavates kogustes kaupu, mis on toodetud või osaliselt valmistatud sunniviisilist tööd kasutades Hiina Laogai laagrites; tervitab USA Esindajatekoja 2005. aasta resolutsiooni, mis mõistab hukka Laogai kui Hiina valitsuse käsutuses oleva sunnivahendi; kutsub Hiinat üles kinnitama kirjalikult iga eksporttoote puhul, et see ei ole toodetud sunniviisilist tööd kasutades mõnes Laogai laagris, ning juhul kui sellist garantiid ei ole võimalik anda, nõuab, et komisjon keelustaks nende kaupade sisseveo ELi;
56. kutsub HRVd üles järgima oma rahvusvahelisi kohustusi vastavalt 1951. aasta pagulasseisundi Genfi konventsioonile ja 1967. aasta sellekohalisele protokollile ning lubama ÜRO pagulaste ülemkomissaril kohtuda Põhja-Korea varjupaigataotlejatega, kes võivad vajada rahvusvahelist kaitset;
57. mõistab teravalt hukka Falun Gongi järgijate interneerimise ja piinamise vanglates, „töö abil ümberkasvatamise” laagrites, psühhiaatriahaiglates ja „õigusliku hariduse koolides”; väljendab muret seoses teadetega, et vangistatud Falun Gongi järgijatelt on kirurgiliselt eemaldatud organeid ja müüdud neid haiglatele; nõuab tungivalt, et Hiina valitsus lõpetaks Falun Gongi järgijate vangistamise ja piinamise ning vabastaks nad viivitamatult;
58. väljendab sügavat muret naiste ja tüdrukute inimõiguste arvukate rikkumiste pärast, mis tulenevad Hiina valitsuse pereplaneerimispoliitika sunniviisilisest järgmisest ja mille hulka kuuluvad selektiivsed abordid, sundsteriliseerimine ja tüdrukute massiline hülgamine;
59. nõuab, et Hiina viivitamatult ratifitseeriks ja rakendaks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti;
60. nõustub eespool nimetatud Reutersi/BBCi avaliku kirja – mida Hiina üldsuse eest kahjuks varjati – tähtsa sõnumiga, et praegune tsensuuripoliitika takistab Hiina poliitilist arengut;
61. väljendab sügavat rahulolematust surve pärast, mida HRVs avaldatakse praegu sõnavabadusele ja Internetile vabale juurdepääsule; seepärast juhib tähelepanu Pekingile esitatud korduvatele nõudmistele hoiduda sõnavabaduse toetajate hirmutamisest, mahasurumisest ja vahistamisest, olgu siis tegu ajakirjanike ja inimõiguste aktivistide represseerimisega või teabe tõkestamise ning riiklikule tsensuurile mitte alluvate veebilehtede blokeerimisega; mõistab seetõttu hukka Hiina Rahvakongressi heaks kiidetud Interneti tsensuuriseaduse ning olemasoleva Interneti tsensuurisüsteemi, mida üldiselt teatakse nimetuse all „Hiina suur tulemüür”; nõuab eeskätt, et veebileht AsiaNews.it oleks viivitamatult Internetis kättesaadav – või et seda enam ei blokeeritaks –, pidades silmas, et see veebileht kujutab endast suurepärast teabeallikat Aasia ning inimõiguste kaitse kohta, aidates ühtlasi edendada dialoogi Vatikani ja HRV vahel ja seeläbi ka Hiina kiriku ühtsust;
62. väljendab muret suurte Internetifirmade Yahoo ja Google vastutustundetu poliitika pärast, nad on otseselt ja kaudselt järele andnud Hiina valitsuse tsensuurinõuetele;
63. kutsub Hiina ametivõime üles taasavama Friedrich Naumanni Fondi bürood Pekingis, et fond saaks jätkata oma tööd arengu ja demokraatia edendamiseks;
64. tunnistab Hiina kasvavat mõju kogu maailmas, kuid eriti riikides, mis on sedavõrd erinevad, nagu Valgevene, Venezuela, Sudaan, Zimbabwe, Myanmar, Iraan ja Põhja-Korea, kelle inimõiguste olukorra suhtes on EL jätkuvalt väga kriitiline;
65. palub Hiina ametivõimudel ja ELi Nõukogul parandada inimõiguste alast dialoogi, kasutades istungitel sünkroontõlget; nõuab, et Euroopa Parlamendi liikmed oleksid aktiivsemalt kaasatud inimõiguste alasesse dialoogi koos oma Hiina rahvasaadikutest kolleegidega;
66. avaldab kahetsust, et ametivõimud Xinjiangis kohtlevad järjepidevalt ühtmoodi üksikisikuid või organisatsioone, kes väidetavalt on seotud nn kolme kurjaga, mistõttu on raske vahet teha, kas teatud haarangud, vahistamised või kohtulikud karistused on suunatud nende vastu, kes püüavad rahumeelselt väljendada oma poliitilisi ja usulisi vaateid, või vägivallatsejate vastu; peab kahjulikuks Uiguuri raamatute hävitamist ametnike poolt eesmärgiga moonutada ajaloolisi fakte ning toetada etnilist separatismi;
67. ootab aega, mil Hongkongi linnapea ja kõik Hongkongi erihalduspiirkonna seadusandliku nõukogu liikmed valitakse valimissüsteemi abil, mis rajaneb mitmeparteilise demokraatia põhimõtetel, valitsuse vastutusel seadusandluse ees ja tõeliselt tõhusal valitsemisel, mis tooks selget kasu kõigile Hongkongi elanikele;
Välispoliitika/suhted naabritega
68. juhib tähelepanu välismaailma, eriti Pekingi piirkondlike naabrite murele seoses sellega, et Hiina sõjaliste kulutuste kasvuprotsent on alates 1990ndate keskpaigast olnud igal aastal kahekohaline; soovitab tungivalt – nagu on kinnitatud ka mitmetes Euroopa Parlamendi resolutsioonides –, et ELi relvaembargo Hiina suhtes jääks kehtima kuni suuremate edusammude tegemiseni inimõiguste küsimustes; tuletab sellega seoses meelde vajadust lisada edasistesse Euroopa naabruspoliitika ning partnerlus- ja koostöölepingute läbirääkimistesse ka HRV suhtes kehtestatud ELi relvakaubandusembargost kinnipidamine;
69. rõhutab, et Hiina ilmne huvi pääseda ligi Euroopa sõjalisele kõrgtehnoloogiale on otseselt seotud HRV suhtes kehtestatud relvaembargo tühistamisega, sellel seosel on olulised tagajärjed Atlandiüleste suhete sidususele ja kõrgtehnoloogilise relvatööstuse turupositsioonile Euroopas;
70. väljendab muret Hiinaga Galileo programmi raames tehtava koostöö sügavuse üle ning kutsub üles kehtestama täiendavaid tagatisi kindlustamaks, et Hiina ega teised partnerid ei saaks programmis kasutatavaid tundlikke tehnoloogiaid üle anda sõjaliseks rakendamiseks;
71. märgib, et Hiina 14. märtsi 2005. aasta eraldumisvastane seadus ja praegune rohkem kui 800 Taiwanile suunatud raketi paigutamine HRV kagurannikule on vastuolus rahumeelse taasühendamise põhimõttega; kutsub Hiinat ja Taiwani üles rajama vastastikust usaldust ja austust ning, heites kõrvale erimeelsused, otsima ühiseid seisukohti vajaliku poliitilise aluse loomiseks, mis tagaks väinaüleste suhete rahumeelse ja püsiva arengu, ning jätkama neid suhteid puudutavat dialoogi, tugevdama kaubavahetust ja koostööd, tehes eelkõige edusamme Taiwani väina ülese „kolme otsühenduse” loomisel (post, transport ja kaubandus);
72. on seisukohal, et 23 miljoni Taiwani elaniku tahet ja heakskiitu tuleb kindlasti austada ja arvestada seoses võimalusega taasühendada Taiwan rahumeelselt Hiina mandriosaga; juhib tähelepanu sellele, et tõeliselt demokraatliku protsessi algus HRVs aitaks leevendada pingeid ja sillutada teed kahepoolse sisulise dialoogi jätkamiseks;
73. palub Hiinal toetada Taiwanile Maailma Terviseorganisatsioonis vaatleja staatuse andmise võimalust, et kaitsta Taiwani inimeste, saarel töötavate rahvusvaheliste esindajate ja võõrtöötajate ning kogu maailma elanikkonna tervist; tuletab sellega seoses meelde, et sellised nakkushaigused nagu HIV/AIDS, tuberkuloos, malaaria, SARS ning hiljuti linnugripp ei tunne piire ning nõuavad ülemaailmset koostööd – ka ja iseäranis – Taiwani kui ühe tähtsaima rahvusvahelise keskusega Vaikse ookeani lääneosas; kordab oma nõuet Taiwani paremaks esindatuseks rahvusvahelistel foorumitel ja rahvusvahelistes organisatsioonides, et lõpetada 23 miljoni inimese jätkuv ebaõiglane eraldamine rahvusvahelisest kogukonnast;
74. järeldab, et problemaatilised suhted Pekingi ja Tokyo vahel on tingitud tundest, nagu oleks vastastikku esitatud väljakutse: Jaapani peab väljakutseks Hiina majanduslikku tõusu ning Hiina Jaapani püüdlust mängida piirkonnas suuremat ja aktiivsemat poliitilist rolli; kutsub mõlemat riiki üles hoiduma kõigest, mis võiks teise poole ajaloolist mälu või tundlikke teemasid arvestades olla solvav;
75. tervitab Ühendriikide algatust alustada Euroopaga strateegilist dialoogi Hiina tõusu üle – see on tähtis uus element poliitikas, mida uus maailm ajab vana maailma suhtes – ning ergutab Euroopa Liitu ja selle liikmesriike arendama koos Ühendriikidega välja ühist strateegiat Hiinaga tegelemiseks;
76. rõhutab Hiina praeguste ja tulevaste energiasuhete ülemaailmset tähtsust; juhib tähelepanu sellele mõjule, mida Hiina majanduskasvuga kaasnev kasvav energiatarbimine avaldab ülemaailmsele energiaturule; kutsub komisjoni ja nõukogu üles lülitama energiaküsimused ELi-Hiina suhete pikaajalisse strateegiasse ning tõstatama seda küsimust vajaduse korral oma kontaktide raames Hiinaga;
77. tunnistab Aafrika mandri erilist majanduslikku tähtsust HRV jaoks (30% tema naftaimpordist, kasvav turg Hiina sõjatehnika jaoks), kuid nõuab samas tungivalt, et Hiina juhtkond järgiks Hiina kohustusi ÜRO Julgeolekunõukogu alalise liikmena ning edendaks suhetes Aafrika riikidega head valitsemistava, demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid, inimõiguste austamist ja konfliktide ärahoidmist;
78. ergutab Hiina ametivõime aktiivselt toetama inimõiguste austamist ja demokraatlikke muutusi Birmas/Myanmaris;
79. ootab, et HRV kinnitaks oma deklareeritud vastuseisu terrorismile ja tuumarelvade levikule konkreetsete tegudega Hiina mõjukates suhetes Iraaniga; rõhutab, et HRV kindel seisukoht Iraani suhtes näitaks Hiina valmisolekut ja võimet võtta enda peale rahvusvaheline kohustus;
80. tervitab Hiina osalust kuuepoolsetel läbirääkimistel ning nõuab tungivalt, et Hiina valitsus teeks rohkem julgeoleku ja stabiilsuse edendamiseks Ida-Aasias, eeskätt Korea poolsaarel, ning toimiks ennetavamalt Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis demokraatia ja inimõiguste austamise edendamisel;
Kokkuvõtteks
81. järeldab, et usaldusväärsed, stabiilsed ja vastutustundlikud majandus- ja kaubandussuhted ELi ja Hiina vahel peaksid Euroopa poolt põhinema pikaajalise strateegia väljaarendamisel ning Hiina poolt kindlate investeerimisolude kujundamisel, välisriikide äriühingute õiguskindluse suurendamisel, oma turgude jätkuval avamisel ning eelkõige õiglaste ja võrdsete kaubanduseeskirjade järgimisel ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade rakendamisel, sealhulgas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) täitmisel seoses intellektuaalomandi õiguste kaitsega;
82. järeldab, et Hiina siseolukorda tuleks parandada, tugevdades omamaist demokratiseerimisprotsessi, suurendades kohtunike professionaalsust, kaotades surmanuhtluse ja kuulutades üldmoratooriumi kõrgeima karistusmäära täideviimise suhtes ning eelkõige rakendades mahajäänud maapiirkondade huvides valitsuse sotsiaalprogrammi – mille kiitis heaks kümnes rahvakongress –, et teenida Hiina elanikkonna huve ja edendada piirkonnas stabiilsust ning samuti parandada vähemuste kaitset ja kultuurilist mitmekesisust, eelkõige Xinjiangi ja Tiibeti piirkonnas;
83. järeldab, et usaldusväärse ja vastutustundliku inimõigustepoliitika saab Hiinas taastada üksnes Hiina Rahvavabariigi põhiseaduses sätestatud kodanike põhiõiguste austamise abil;
84. järeldab, et Hiina võib anda suure panuse usaldusväärsete, stabiilsete ja vastutustundlike välis- ja naabrussuhete loomisse, teadvustades oma tõsist võtmerolli rahvusvahelises õiguskuulekuse ja rahu edendamise süteemis – see on oluline samm, millele EL saab märkimisväärselt kaasa aidata, sõnastades koos Ühendriikidega ühisstrateegia Hiina kohta;
o
o o
85. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja ühinejariikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ning Hiina rahvakongressile ja Taiwani ametivõimudele.
23.2.2006
MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMISJONI ARVAMUS
väliskomisjonile
ELi ja Hiina suhtete kohta
( 2005/2161(INI) )
Arvamuse koostaja:
Karsten Friedrich Hoppenstedt
ETTEPANEKUD
Majandus- ja rahanduskomisjon kutsub väliskomisjoni kui vastutavat komisjoni üles lisama oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised soovitused:
1. võtab teadmiseks, et ülemaailmsed kaubandus- ja investeerimisvood on tugevad ja kasvavad jätkuvalt, sidudes ELi ja Hiina Rahvavabariigi (Hiina) majandust aina rohkem; meenutab, et 1978. aastast saadik on ELi ja Hiina kaubavahetus kasvanud kokku rohkem kui 40 korda ja et Hiina on ELi suuruselt teine kaubanduspartner; meenutab, et 2004. aastal tõusis EL Hiina suurimaks kaubanduspartneriks USA ja Jaapani ees ning et viimase viie aasta jooksul on ELi ettevõtete aastainvesteeringud Hiinasse moodustanud keskmiselt 3,5 miljardit eurot, suurendades ELi otseseid välisinvesteeringuid kokku rohkem kui 30 miljardi euroni;
2. märgib, et 2005. aastal oli Hiina kaubandusbilanss 102 miljardit USA dollarit, mis on üle kahe korra rohkem kui eelnenud baasaastal (32 miljardit USA dollarit); et 2005. aastal olid valuutareservid ligikaudu 819 miljardit USA dollarit – 209 miljardi dollari suurune kasv võrreldes eelmise aastaga; et sellise suundumuse jätkudes on Hiina käsutuses 2006. aasta lõpuks tõenäoliselt üle miljardi USA dollari välisvaluutareservides, mis muudab ta maailma suurimaks välisvaluuta omanikuks; et 2006. aasta esialgsed prognoosid osutavad umbes 50 miljardi USA dollari suurusele kapitali juurdevoolule, peamiselt pikaajalistes otsestes erainvesteeringutes; tunneb sellega seoses heameelt selle üle, et Hiina on asunud lõdvendama oma valuuta (renminbi) kursi fikseeritust USA dollari suhtes ja seetõttu ei ole vastu omavääringu võimalikule revalveerimisele; arvab, et tuleks suhtuda tõsiselt hoiatustesse laenutehingute ebapiisavate riskilisatasude kohta;
3. tahaks ELi institutsioonidele ja liikmesriikide valitsustele meelde tuletada, et nad arvestaksid ühenduse huve; eriti tahaks juhtida tähelepanu sellele, et vabakaubanduskeskkonnas protektsionistlikud meetmed ei tööta, vaid üksnes piiravad vabakaubandust ja tarbimisvalikut, tõstavad hindu ning viivad ELi ettevõtete sulgemisele; märgib, et pikema aja jooksul on kahepoolsest vabakaubandusest saadav kogukasu suurem kui lühiajaline kasu, mida annab protektsionism; tahaks meelde tuletada, et kaitsemeetmeid tohib kehtestada üksnes turuhäire või vahetu häireohu korral; juhib tähelepanu asjaolule, et Hiinaga seoses oli alati selge, et turuhäiret ega selle tekkimise ohtu pole kunagi olnud; märgib, et rahvusvahelise kaubanduse planeerimisel on kõige tähtsam usaldusväärsus, prognoositavus ja lepingutingimustest kinnipidamine; peab üleilmastumist makromajandusele nõudlusšokiks, mis on võrreldav aurumootori või kangastelgede leiutamisega; seetõttu soovitab struktuurimuudatust, mis tuleb üleminekuperioodide abil sotsiaalselt talutavaks muuta; tuletab meelde, et peaaegu 50 erinevate ELi liikmesriikide kaubandusettevõtet on loonud platvormi sotsiaalsete standardite jälgimiseks tarnijariikides; märgib, et eriti edukas on koostöö tarnijariik Hiinaga; märgib, et ELi ja Hiina tulevaste kaubandussuhete otsustavaks tingimuseks on teatavatest sotsiaalsetest normidest kinnipidamine;
4. juhib tähelepanu sellele, et vaatamata hiljutistele muudatustele, on Hiina vääringu fikseerimine dollari suhtes väga madalal tasemel üks Hiina ja tema rahvusvaheliste partnerite suhete kõige problemaatilisemaid aspekte, mis mõjutab paratamatult ka ELi kaubandus- ja majandustegevust; on seisukohal, et EL peaks Euroopa Keskpanga (EKP) kaudu aktiivselt osalema Hiina vääringu revalveerimist käsitlevas dialoogis ning toetama selle järkjärgulist kontrolli alt vabastamist, mis taastab rahatasakaalu ja vähendab Hiina majanduse ebastabiilsust miinimumini;
5. soovitab olulise kokkuhoiu saavutamiseks kohandada Euroopa reguleerivat raamistikku struktuurimuudatustega ning luua uuendussõbralik keskkond, mis on ELi kasvu ja konkurentsivõime eeltingimuseks Hiinaga konkureerimisel;
6. juhib tähelepanu Hiina väliskaubanduse ülejäägi olulisele suurenemisele, mis on viinud riigi välisvaluutareservide suure kasvuni; tervitab Hiina valitsuse otsust rakendada rangemat kontrolli spekulatiivse kapitali sissevoolu piiramiseks ja toetab vajadust leida tõhusamaid vahendeid riigi suurte välisvaluutareservide kasutamiseks;
7. soovitab võtta meetmeid edasiseks võitluseks korruptsiooni vastu Hiinas, et kaitsta ELi turge ja ELi finantshuve pettuse, võltsingute, altkäemaksuandmise ning muude finantskuritegude eest;
8. juhib tähelepanu sellele, et tootlike investeeringute rahastamine, uuenduste toetamine, VKEde toetamine ning kindlustus- ja pensionituru edendamine nõuab tugevat, avatud ja aktiivset finantsturgu, samuti valuutapoliitikat, mis tagaks ausa, nõuetekohaselt reguleeritud ülemaailmse konkurentsi, kus oleks tagatud kõrgetasemeline investorite kaitse; tervitab asjaolu, et alates 2004. aastast on EL ja Hiina konkurentsiküsimustes struktureeritud dialoogi pidanud, ning arvab, et EL peaks Hiinat abistama üldise konkurentsipoliitika ning konkurentsipoliitikat puudutavate õiguslike ja tehniliste küsimuste asjus;
9. märgib, et kuigi endiselt domineerivad kindlustussektoris kodumaised ettevõtted, kelle turuosa moodustab kokku 90%, kasvab turg ligikaudu 30% aastas, luues samal ajal rohkem võimalusi ELi ettevõtetele; märgib samuti, et ELi kindlustusandjad on oma tulevikuväljavaadete suhtes optimistlikud ning et välismaiste kindlustusandjate tulud 2004. aastal kasvasid; tunnustab Hiina ametiasutuste suuri jõupingutusi kindlustuse tagatisfondide juhtimist käsitlevate eeskirjade avaldamiseks ning välisinvesteeringute jaoks mõeldud kodumaiste kindlustusfondide heakskiitmiseks kooskõlas Hiina kindlustuse regulatiivkomisjoni ( China Insurance Regulatory Commission , CIRC) ning riikliku valuutaametiga ( State Administration of Foreign Exchange , SAFE); tervitab kodu- ja välismaiste kindlustusandjate tasakaalustatud konkurentsi; seetõttu palub lisaselgitusi elu- ja kahjukindlustuse ning edasikindlustuse valdkonnas; lisaks sellele palub panga/kindlustusseltsi ühisettevõtete turu uut ülevaatamist, et töötada välja rahvusvahelistele turustandarditele vastav lähenemisviis;
10. on seisukohal, et EL peaks Hiina pangandussüsteemi tänapäevastamise ja liberaliseerimise jõupingutuste raames jätkama Hiina ametiasutustega tihedat koostööd rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite ja Basel II standardite vastuvõtmiseks, mis tagaks Euroopa investoritele suurema kindluse;
11. tõstab esile Hiina ametivõimude muljetavaldavaid jõupingutusi oma rahandussektori ajakohastamiseks ja märgib, et kuigi üleminekuga kaasnev kohandamine võib lühiajalisi raskusi tekitada, korvab pikaajaline positiivne mõju suurema osa investeeringutest; toetab ELi strateegiat tugevdada koostööd uute dialoogide, lepingute ja ühisettevõtete algatamisega;
12. märgib, et Hiina pangandussüsteem on aastaid kiiresti kasvanud; et sellega on kaasnenud pangandus- ja rahandussektori järkjärguline avanemine välishuvidele; et see toimub kooskõlas WTO asutamislepingu peamiste põhimõtete ja WTOga ühinemisel Hiinale võimaldatud üleminekuperioodidega; et paljud Hiina kommertspangad on juba saanud loa välismaiste laenuandjatega koostööd teha; ja viimaks, et üle 400 rahvusvahelise panga ja rahaasutuse on Hiinas oma harukontorid või esindused avanud; kutsub Hiinat üles seda protsessi jätkama, et leevendada välispankadele veel kehtivaid piiranguid seoses klienditehingute, ärivaldkondade ja piirkondliku tegevusega, ning lõpuks kaotada need piirangud täielikult, et välispankadele või väliskapitali osalusega pankadele suuremaid arenguvõimalusi luua; lisaks sellele kutsub Hiinat üles võimaldama kõikidel välis- või segapankadel teostada klienditehinguid Hiina vääringus (renminbi), ja lähemas tulevikus tühistama kogu Hiinas kõik piirangud välispankade tehingutele selles vääringus; ühtlasi kutsub Hiinat üles lisaks senini rakendatud välis- või segapankade turulepääsu eeskirjade lõdvendamisele leevendama ka kontrolli välismaiste rahaasutuste üle ja sellega seoses vähendama välismaiste rahaasutuste asutamisega seotud kapitalinõuete praegust ülemäära kõrget taset, et võimaldada neile ettevõtetele tõhus turulepääs;
13. tervitab Hiina rahandussektori kiiret ajakohastamist; rõhutab aga sujuva ülemineku tagamise ülimat tähtsust, et vältida rahanduslikku ebastabiilsust ja selle võimalikku vastukaja maailma finantsturgudel; soovitab eelkõige vältida “race to the bottom” tüüpi võidujooksu, millega kaasneb kahjulik reguleeriv konkurents üleilmsete finantsturgude vahel; soovitab selle asemel, et peamised reguleerijad maailmas edendaksid kõige kvaliteetsemaid standardeid; tuletab meelde, et EL ise on pühendunud standardite üleilmsele lähendamisele raamatupidamise (rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid – IFRS), auditi (rahvusvahelised auditistandardid – ISA), krediidiasutuste kapitalinõuete (Basel II), rahapesu ja finantsterrorismi vastase võitluse (rahapesuvastase töökonna (FATF) soovitused) ning väärtpaberiturgude regulatsiooni (rahvusvahelise väärtpaberikomisjonide organisatsiooni IOSCO standardid) valdkonnas; juhib tähelepanu sellele, et EL oleks vajaduse korral valmis pakkuma Hiina ametiasutustele oma kogemust ja abi normide lähendamiseks;
14. hindab väga Hiina ning ELi asutuste ja ettevõtete algatusi koostöö tugevdamiseks, eriti iga-aastase dialoogi sisseseadmist makromajanduse ja finantssektori küsimustes ning kapitaliturgude ümarlaua korraldamist, eesmärgiga luua platvormid strateegiliste finantsregulatsiooni puudutavate küsimuste arutamiseks finantsreguleerijate ja turuosaliste vahel; soovitab nendes aruteludes keskenduda mõlema poole poliitikakujundajate ees seisvatele ühistele regulatsiooniküsimustele ning mõjule, mida reguleerimine ELi-Hiina äripartnerlusele avaldab; samuti märgib, et tohutud väljakutsed, mida finantsturgude vastastikuse sõltuvuse suurenemine üleilmastuvas ärikeskkonnas kaasa toob, suurendavad poliitikakujundajate ja reguleerijate vajadust esilekerkivate küsimuste asjus võimalikult varakult koostööd teha; rõhutab Hiina ja ELi finantsteenuste sektori kiire arengu tähtsust, nende turgude tähtsust majandusarengu seisukohast ning reguleerimist ja järelevalvet puudutavaid nõudmisi, mida need arengusuundumused kaasa toovad; soovitab, et esilekerkivad vastastikust huvi pakkuvad eriteemad hõlmaksid järgmist:
· ELi-Hiina senise finantsregulatsiooni alase koostöö tugevdamine üleilmastuvate finantsturgude kontekstis,
· finantsregulatsiooni üldpõhimõtted ja tõhusa rakendamise tähtsus,
· panganduse, väärtpaberite, pensioni- ja investeerimisfondide reformid ning
· ettevõtete üldjuhtimist, raamatupidamisarvestust, auditeerimist ja rahapesuvastast võitlust puudutavad küsimused;
15. rõhutab, et finantsturgude edasine täiustamine ja arendamine Hiinas eeldab piiravate bürokraatlike mehhanismide vähendamist, suuremat läbipaistvust riigihankelepingute sõlmimisel, eriti välisettevõtete puhul, ja ausat konkurentsi tagavat riigiabipoliitikat;
16. arvab, et rahapesuvastase töökonna (FATF) koostatud üldnõudeid tuleks kasutada üldise mõõdupuuna ja rakendada kogu maailmas; hindab asjaolu, et Hiina osaleb FATFis vaatlejana ja on kohustunud täitma 40 muudetud soovitust ning üheksat erisoovitust;
17. rõhutab, et Hiina tööstuse kiire areng toob vältimatult kaasa suurema nõudluse nafta järele ja seega naftahindade tõusu; leiab, et EL peaks pöörama sellele parameetrile erilist tähelepanu ja tegema Hiina ametiasutustega tihedat koostööd, et vahetada kogemusi taastuvate energiaallikate sektoris ning ühtsete keskkonna- ja energiastandardite vastuvõtmisel, eesmärgiga saavutada säästev areng;
18. märgib Hiina majanduse nihet tehnoloogilise innovatsiooni ja teadusuuringute valdkonna suunas, samal ajal kui Hiina valmistub 2008. aasta olümpiamängudeks, mis on võimaldanud olulisi edusamme sellistes majandussektorites nagu telekommunikatsioon, autotööstus ja transport; toetab edasist koostööd ja suhtlemist ELi ja Hiina vahel tehnoloogia, teadusuuringute ja arendustegevuse valdkonnas, eesmärgiga tõsta mõlema majanduse konkurentsivõimet ja edendada teadmistepõhist ühiskonda;
19. on veendunud, et vastastikku kasulike tulemuste saavutamiseks ELi-Hiina kaubandus- ja investeerimissuhetes on vaja mitte ainult turgude vastastikust avamist, vaid ka mõlema poole jätkuvat kohustust tunnustada ja austada intellektuaalomandi õigusi, konkurentsieeskirju ning sotsiaal- ja keskkonnastandardeid;
20. on seisukohal, et tänu kapitali- ja finantsturgude üleilmsele läbipõimumisele võivad Hiina riigipanga ühepoolsed valuutatoimingud ELile olulist mõju avaldada; soovitab seetõttu tihedamat koostööd Euroopa Keskpanga ja Hiina keskpanga vahel, et arutada finantsstabiilsuse, majanduskasvu, valuutakursside ja reservide loomise küsimusi;
21. on veendunud, et WTO liikme staatus toetab ja kiirendab Hiina majandusreforme ja arenguprotsessi ning tugevdab ELi ja Hiina suhteid; näiteks mis puudutab juurdepääsu toodete ja teenuste turule ning intellektuaalse omandi õiguste tugevdamist, pidades silmas rahvusvahelisi norme; kiidab heaks Hiina poliitika, mis põhineb kvootide ratsionaliseerimisel, impordi- ja eksporditõkete vähendamisel ning teenuste järk-järgulisel liberaliseerimisel; kutsub komisjoni üles jätkama Hiina valitsusega läbirääkimisi välisinvestorite tegevust piiravate eeskirjade edasise kõrvaldamise ning teatavates valdkondades visalt püsiva protektsionismi asjus;
22. tahaks Hiina kohustusi austades ja tema WTO liikmestaatust arvesse võttes meelde tuletada, et EL on üks kõige avatumaid turge maailmas; pakub oma siseturu loomise kogemust Hiina majandusreformi ja arengu toetamiseks ning tugevdamiseks; soovitab, et nimetatud protsessi põhieesmärgiks peaks olema turu aus avamine, ning soovitab mitte tarbetult koormata välisosalejaid, kes on valmis Hiina turule tulema;
23. märgib, et Hiina autoturu väga kiire areng viimastel aastatel vastandub silmatorkavalt muu maailma enamjaolt staatilistele turgudele; ühtlasi märgib, et aastail 1999–2003 Hiina rohkem kui kolmekordistas oma sõiduautode toodangut ning kahekordistas veoautode toodangut; arvab, et pikemas perspektiivis kajastub Hiina kiire majandusareng tõenäoliselt jätkuvalt kasvavas nõudluses sõidukite järele, ja märgib, et mõnede prognooside kohaselt võib Hiinast saada 2006. aastaks maailma suuruselt teine sõidukiturg; märgib, et Hiina kujutab endast Euroopa autotootjate jaoks üht kõige paljutõotavamat kujunevat turgu ning on seetõttu juba 1990. aastate algusest alates ligi meelitanud suure hulga ELi investeeringuid; juhib tähelepanu sellele, et ELi sõidukitootjad kohtavad Hiinas mitmesuguseid takistusi, sealhulgas olulisi mittetariifseid tõkkeid; palub seetõttu jätkata Hiina ettevõtete ja regulatiivse arengu põhjalikku seiret, et hinnata võimaliku WTO vaidluselahendamise edu tõenäosust, kui olukord ei parane;
24. taunib Hiinas toodetavate ja müüdavate võltsitud kaupade suurt hulka ning asjaolu, et võltskauba müük pidevalt kasvab, sest see tekitab Euroopa tootjates ebakindlust seoses oma oskusteabe investeerimisega Hiina turul; tervitab sellega seoses Hiina tsiviilkohtute tegevust, kes on äsja võtnud jäigema hoiaku tootepiraatluse juhtumite suhtes, ning loodab, et Hiina ametiasutuste sellist sekkumist laiendatakse kogu Hiina territooriumile ning kõigile tootetüüpidele ja nende toodetega kauplemisele;
25. peab kasulikuks mitte ainult avalike teenuste alase edasise koostöö edendamist ELi ja Hiina vahel, vaid ka vastastikuse koostöö edendamist eraettevõtete tasandil, et järk-järgult kujuneksid kommertskäitumise ühisstandardid;
26. rõhutab vajadust suurema koordineerimise järele tooraineturgudel, et teha eelnevalt kindlaks tarnimise kitsaskohad ja olulised hinnakõikumised ning neid vältida.
MENETLUS
Pealkiri
ELi ja Hiina suhted
Menetluse number
2005/2161(INI)
Vastutav komisjon
AFET
Arvamuse esitaja istungil teada andmise kuupäev
ECON 29.9.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
ei
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Karsten Friedrich Hoppenstedt 25.10.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
22.11.2005
24.1.2006
13.2.2006
Vastuvõtmise kuupäev
20.2.2006
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
27
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, David Casa, Jonathan Evans, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Wolf Klinz, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis.
Karin Riis-Jørgensen, Dariusz Rosati, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Sahra Wagenknecht
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Harald Ettl, Klaus-Heiner Lehne, Thomas Mann, Diamanto Manolakou, Corien Wortmann-Kool
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
MENETLUS
Pealkiri
ELi ja Hiina suhted
Menetluse number
2005/2161(INI)
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
AFET
29.9.2005
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
ECON
29.9.2005
INTA
29.9.2005
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
INTA
11.10.2005
Tõhustatud koostöö
istungil teada andmise kuupäev
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Bastiaan Belder
6.9.2005
Arutamine parlamendikomisjonis
2.5.2006
20.6.2006
12.7.2006
Vastuvõtmise kuupäev
12.7.2006
Lõpphääletuse tulemus
+
-
42
14
2
Lõpphääletuse ajal kohal viibinud liikmed
Vittorio Agnoletto, Angelika Beer, Panagiotis Beglitis, Bastiaan Belder, André Brie, Elmar Brok, Marco Cappato, Philip Claeys, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Jas Gawronski, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Toomas Hendrik Ilves, Georgios Karatzaferis, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Vytautas Landsbergis, Cecilia Malmström, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Baroness Nicholson of Winterbourne, Raimon Obiols i Germà, Cem Özdemir, Tobias Pflüger, Miroslaw Mariusz Piotrowski, Pawel Bartlomiej Piskorski, Poul Nyrup Rasmussen, Raül Romeva i Rueda, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, István Szent-Iványi, Konrad Szymañski, Antonio Tajani, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Josef Zieleniec
Lõpphääletuse ajal kohal viibinud asendusliige/asendusliikmed
Laima Liucija Andrikienë, Árpád Duka-Zólyomi, Milan Horáèek, Georg Jarzembowski, Tunne Kelam, Achille Occhetto, Doris Pack, Athanasios Pafilis, Aloyzas Sakalas, Anders Samuelsen
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Fernando Fernández Martín, Mario Mauro
Esitamise kuupäev – A6
20.7.2006
