P6_TA(2008)0522
EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping
B6-0541/2008
Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta resolutsioon stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu Thessaloniki kohtumise (19.–20. juunini 2003) eesistuja järeldusi ning nende lisa pealkirjaga "Thessaloniki tegevuskava Lääne-Balkani riikide jaoks: Euroopaga lõimumine";
–
võttes arvesse 7. novembri 2005. aasta nõukogu otsust läbirääkimiste alustamise kohta Bosnia ja Hertsegoviinaga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle;
–
võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu parafeerimist 4. detsembril 2007 ning selle allkirjastamist 16. juunil 2008;
–
võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu projekti ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel (8226/2008);
–
võttes arvesse komisjoni poolt Bosniale ja Hertsegoviinale 5. juunil 2008 esitatud viisarežiimi liberaliseerimise tegevuskava;
–
võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel sõlmitud kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut ning selle lisasid ja protokolle ning lõppdokumendile lisatud ühisdeklaratsiooni ja ühenduse deklaratsiooni;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,
A.
arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping on Bosnia ja Hertsegoviina ja Euroopa Liidu vahel esimene laiaulatuslik rahvusvaheline leping, millega luuakse poolte vahel lepingulised suhted soodustamaks Bosnia ja Hertsegoviina saamist kõiki riigi funktsioone täitvaks riigiks, mille tulevik, nagu öeldud eespool nimetatud Euroopa Ülemkogu Thessaloniki kohtumisel, on Euroopa Liidus;
B.
arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu abil võib oluliselt edendada Bosnia ja Hertsegoviina majandust, kuna leping sisaldab sätteid, mis kohustavad riiki liberaliseerima oma turgu, tugevdades sellega ettevõtete konkurentsivõimet ning kaasates investeeringuid, ajakohastama oma õiguslikku raamistikku seda tõhusamaks ja läbipaistvamaks muutes ning ühtlustama järk-järgult Bosnia ja Hertsegoviina õigus- ja haldusnorme ühenduse õigustikuga;
C.
arvestades, et vahelepinguga, mis kehtib alates 1. juulist 2008, tühistatakse poolte vahel järk-järgult peamised kaubanduspiirangud, mis võib lühiajaliselt ELi toodete konkurentsi ja tollimaksutulu vähenemise tõttu pingestada Bosnia ja Hertsegoviina majandust;
D.
arvestades, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonileping sisaldab sätteid, mis käsitlevad institutsioonide tugevdamist, õigusriigi kindlustamist ning inimõiguste, sealhulgas vähemuste õiguste austamist;
E.
arvestades, et lepinguga sätestatakse, et pooled peaksid tegema koostööd tundlikes valdkondades, nagu viisad, piirikontroll, varjupaigaõigus ja ränne, rahapesu, terrorismivastane võitlus ning organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus;
F.
arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina politseistruktuuride reformi kokkuleppekohast elluviimist tuleks käsitleda osana riigi jõupingutustest parandada oma suutlikkust eespool nimetatud küsimuste lahendamisel;
G.
arvestades, et lepingu eesmärgiks on ka üld- ja kutsehariduse ning täiendkoolituse taseme parandamine Bosnia ja Hertsegoviinas ning noorsoopoliitika ja noorsootöö, sealhulgas mitteametliku hariduse edendamine;
H.
arvestades, et suuremaid jõupingutusi on vaja etniliste eraldusjoonte ületamiseks ja lepituse leidmiseks poolte vahel; arvestades, et mõlemas eraldi föderaalosas tuleb jõupingutusi teha, et ühiste haridusprogrammide ja riigis hiljuti aset leidnud traagiliste sündmuste ühise mõtestamise teel noori liita;
I.
arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina on endiselt mitmes mõttes etnilise kuuluvuse alusel jagatud riik, mis pärsib kõigi riigi funktsioonide täitmist ja demokraatia arengut;
J.
arvestades, et Euroopa Liidu liikmeks saamise väljavaade on Bosnial ja Hertsegoviinal ühe riigina, aga mitte selle föderatiivosadel, mis ei ole suveräänsed; arvestades, et seetõttu on riigi osade huvides tagada Bosnia ja Hertsegoviina täielik toimimine riigina, mis suudab täita kõik liiduga ühinemise nõuded ja kohustused;
K.
arvestades, et peaaegu 125 072 inimest on ametlikult registreeritud riigi sees ümberasustatud isikutena, kellest Bosnia ja Hertsegoviina valitsuse andmetel 8000 elavad senini kollektiivsetes laagrites, kuna nende päritolupiirkonnas ei ole piisaval hulgal eluasemeid, sobivat infrastruktuuri ega töökohti;
L.
arvestades tublit tööd, mida kohapeal on teinud valitsusvälised organisatsioonid, püüdes muuta riigi sees ümberasustatud isikute ja põgenike elutingimusi inimlikumaks;
M.
arvestades, et lisaks on isikuid, kes vajavad abi oma sõjaeelsesse elukohta tagasipöördumisel, ametlikult registreeritud 45 000;
N.
arvestades, et sõjakuritegude väljaselgitamisel tuleks tegutseda ühesuguse otsustavuse, sarnaste vahendite ja sama tõhusalt nii riigi kui kohalikul tasandil,
1.
tervitab selle olulise lepingu allkirjastamist ning nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid selle kiiresti ratifitseeriksid; on veendunud, et kõnealune leping suurendab Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa-väljavaateid ning pakub riigile ainulaadse võimaluse saavutada rahu, stabiilsus ja heaolu;
2.
meenutab poliitilistele liidritele, et just neil tuleb juhust kasutada ja näidata üles piisavat tarkust ja meelekindlust, jätkates ühiselt reforme kõikidel tasanditel (keskvalitsuse, föderaalosade ja kohalikul tasandil), et riiki moderniseerida ja muuta selle toimimist tõhusamaks ja vastavamaks ELi standarditele, muu hulgas üleliigsete õiguslike ja halduslike tõkete kõrvaldamise ja haldusstruktuuride õgvendamise teel; usub, et föderatsiooni ametivõimud peaksid viivitamata kaaluma konkreetsete meetmete võtmist selles suunas;
3.
tuletab sellega seoses meelde kohustusi, mida Bosnia ja Hertsegoviina on võtnud kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga ja vahelepinguga, muu hulgas:
a)
kaotada järk-järgult kõik kvantitatiivsed piirangud ELi toodetele;
b)
kaotada kooskõlas kokku lepitud ajakavaga tollimaksud;
c)
lihtsustada kaubavooge kõikide transpordivahenditega kogu Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil;
d)
koostada täielik loend kõikidest toetuskavadest kogu riigis, viia kõik toetuskavad vastavusse ELi õigusaktidega ning rajada sõltumatu riigiabi asutus;
4.
on seisukohal, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu abil on võimalik Bosnia ja Hertsegoviina majandust elavdada, kuna lepingu sätted lubavad riigil liberaliseerida turgu, suurendades ettevõtete konkurentsivõimet, ja kaasata investeeringuid ning moderniseerida õigusraamistikku, muutes seda tõhusamaks ja läbipaistvamaks; julgustab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime astuma vajalikke samme, et suurendada välismaiste otseinvesteeringute taset riigis;
5.
usub, et eespool nimetatud meetmed tähendavad, et Bosnia ja Hertsegoviina haldussuutlikkust tuleb tugevdada kõikidel tasanditel, kaasa arvatud riigi tasandil, kuna riik vastutab kontrollimise ja lepingust tulenevate kohustuste täitmise tagamise eest, olenemata sellest, missugused asutused vastutavad stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamise eest;
6.
meenutab, et mõlemad föderaalosad peavad tegema edusamme erastamisel, kuid rõhutab, et see peab toimuma läbipaistvates tingimustes ja sobivas regulatiivses ja õigusraamistikus, ning erastamise tulu tuleb investeerida, et edendada riigis kestvat majanduskasvu;
7.
palub Bosnia ja Hertsegoviina parlamendil tihedas koostöös föderaalosade parlamentidega kontrollida stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamist ning hõlbustada stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga seotud õigusaktide vastuvõtmist ja partnerlust Euroopaga;
8.
on veendunud, et sätted, millega reguleeritakse koostööd viisade, piirihalduse, rände, organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastase võitluse valdkonnas, pakuvad Bosnias ja Hertsegoviinas tõhusat stiimulit hiljuti läbi viidud politseireformi edasiarendamiseks, edendades edasist koostööd erinevate politseistruktuuride vahel ning jõudes menetluste ja tavade suurema ühtlustamiseni; palub ELi politseimissioonil Bosnias ja Hertsegoviinas seda protsessi hõlbustada;
9.
tervitab asjaolu, et leping on kooskõlas ka mittediskrimineeriva juurdepääsu põhimõttega Bosnia ja Hertsegoviina haridus- ja kutseõppesüsteemile, sõltumata soost, etnilisest päritolust ja usutunnistusest; usub, et tuleb teha suuri jõupingutusi, et kaotada riigis praegu toimivad eraldavad struktuurid; on seisukohal, et lepitusprotsessi peamisi tegureid on haridus ning õlg õla kõrval elamise kogemus alates kõige nooremast east;
10.
on seisukohal, et EL peaks edendama akadeemilist ja teaduskoostööd, sealhulgas töötajate vahetust, Bosnia ja Hertsegoviina ja piirkonna teiste riikide vahel ning nende ja ELi liikmesriikide vahel; tuletab sellega seoses meelde, et ELi programmid võivad nende eesmärkide saavutamisele kaasa aidata, ning juhib tähelepanu tungivale vajadusele luua riiklik amet, mis tegeleks selliste programmide rakendamisega, kuna need on nüüd avatud ka Lääne-Balkani riikidele;
11.
nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina haridusasutused rajaksid lõpuks nõutava riikliku ametiasutuse, et lubada Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel osaleda ühenduse vahetusprogrammides, mis Euroopa Parlamendi nõudmisel on avatud Lääne-Balkani riikidele; on seisukohal, et peale vahetusüliõpilaste ja teadlaste liikuvuse peaks asjaomased ühenduse programmid edendama ka föderaalosade vahelist koostööd haridusasutuste vahel;
12.
on samuti seisukohal, et vahelepingu jõustumise võimalike sotsiaalmajanduslike tagajärgedega arvestamiseks tuleb ELi ühinemiseelse abi rahastamisvahendi Nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).
kaudu anda toetust riigi sotsiaalkindlustussüsteemi ja tööseaduse moderniseerimiseks; samuti tuleb toetust anda tööturuorganisatsioonidele ja ametiühingutele, Bosnia ja Hertsegoviina transpordiinfrastruktuuri uuendamiseks, et lihtsustada majandusarengut, ning keskkonnakaitseks, et vähendada saastet, optimeerida energiatarbimist ja parandada jäätmekäitlust; väljendab sellega seoses heameelt, et pärast pikki läbirääkimisi määrati ametisse rahastamisvahendi riiklik koordinaator, nagu komisjon nõudis;
13.
kutsub komisjoni üles töötama ELiga ühinemise lihtsustamiseks välja kohandatud meetmeid, mis vastaksid Bosnia ja Hertsegoviina tegelikele oludele;
14.
innustab komisjoni kaasama Bosnia ja Hertsegoviinat kõikidesse algatustesse, mille abil edendatakse kontakte inimeste vahel, kodanikuühiskonna arengut ning riigi majandus- ja sotsiaalarengut;
15.
avaldab muret edusammude puudumise üle põgenike ja riigi sees ümberasustatud inimeste kodudesse tagasipöördumise asjus, näiteks Posavina puhul Serblaste Vabariigis; tuletab meelde vajadust suurendada kohalike asutuste osa ja kohustusi põgenike ja ümberasustatute tagasipöördumisel, vajadust korraldada sihipärast teavitustegevust, et suurendada üldsuse heakskiitu tagasipöördunute suhtes, vajadust tegeleda tagasipöördumisalade infrastruktuuri ja kommunaalteenuste suurte probleemiga, vajadust luua tagasipöördunutele töökohti ja vajadust ühtlustada pensioni-, tervisekindlustus- ja haridussüsteem kogu riigis ning lõpuks vajadust tagada tagasipöördunute turvalisus ja inimväärikus ja võimalus jääda tagasipöördumispaika püsivalt elama ning aidata tõhusalt kaasa leppimisprotsessile;
16.
tuletab sellega seoses meelde kohustust rakendada Sarajevo 2005. aasta deklaratsiooni;
17.
on veendunud, et tagasipöördumist tuleb jõuliste vahenditega lihtsustada, võttes arvesse vajadust korraldada 2011. aastal jaotatud andmete alusel rahvaloendus, et saada ajakohane ülevaade Bosnia ja Hertsegoviina rahvastiku struktuurist;
18.
kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles tegelema kiiremas korras nende 8000 inimesega, kes senini viibivad kollektiivsetes laagrites ja kelle puhul turvaline ja inimväärikas tagasipöördumine ei pruugi olla võimalik, ning leidma nende inimeste jaoks sobivat, inimväärikat ja jätkusuutlikku lahendust;
19.
on seisukohal, et suuremaid jõupingutusi tuleb teha vähemuste õiguste kaitsmiseks Bosnia ja Hertsegoviinas, kuna selles vallas pole tehtud suuri edusamme; tervitab sellega seoses 2008. aasta aprilli valimisseaduse parandust, millega võimaldatakse rahvusvähemustel esitada oma kandidatuur kohalikel valimistel; avaldab siiski kahetsust, et rahvusvähemustele eraldatavate kohtade arv on jäetud kohalike omavalitsuste otsustada; rõhutab veelgi vajadust tagada hiljuti Serblaste Vabariigis loodud ja Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonis kavandatavate vähemuste nõukodade tegevus; avaldab lõpuks kahetsust nn "teiste" jätkuva diskrimineerimise üle Bosnia ja Hertsegoviina põhiseaduses ja valimisseaduses;
20.
väljendab muret seoses sallimatuse õhkkonnaga lesbide, homoseksuaalide, biseksuaalide ja transseksuaalide vastu, eelkõige seoses vahejuhtumitega, mis leidsid aset 24. septembril 2008 Sarajevos korraldatud esimese Teistsuguste festivali käigus, ning nõuab, et Bosnia ja Hertsegoviina riiklikud ja kohalikud ametivõimud tagaksid, et põhiõigust korraldada rahumeelseid kogunemisi järgitaks Bosnia ja Hertsegoviinas ka lesbide, homoseksuaalide, biseksuaalide ja transseksuaalide suhtes;
21.
kutsub üles leidma rohkem vahendeid riikliku kaevanduste strateegia eesmärgi saavutamiseks, st 2009. aastaks Bosnia ja Hertsegoviina kaevandustest vabastamiseks; märgib, et peamiseks probleemiks selles valdkonnas on strateegia rakendamiseks vajalike vahendite puudumine, ning innustab seetõttu pädevaid ametivõime leidma nii kiiresti kui võimalik projekti rakendamiseks ja lõpetamiseks vajalikku rahasummat;
22.
palub komisjonil tagada ÜRO desarmeerimisprogrammi rahastamine ELi poolt, et ÜRO järelevalve all saaks jätkuda Bosnia ja Hertsegoviina relvajõudude ülemääraste relvade, sõjavarustuse ja laskemoona hävitamine ning kandmaks hoolt, et neid relvi ei müüda halva kuulsusega vahendajatele, riikidele ega režiimidele;
23.
tuletab sellega seoses meelde vajadust rakendada tõhusalt juba kehtivaid sätteid omandi tagastamise kohta ning julgustab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime saama üle sellega seotud kõhklustest;
24.
on veendunud, et suuremaid jõupingutusi tuleks teha kadunud inimeste ning nende perekondadele kahju heastamise probleemiga tegelemisel, ning väljendab sellega seoses heameelt rahvusvahelise kadunud isikute komisjoni ja Bosnia ja Hertsegoviina kadunud isikute instituudi tehtud töö üle; nõuab tungivalt, et vastavad asutused föderatiivosade tasandil toetaksid riigitasandi asutuste tööd saates neile edasi kogu kogutud asjassepuutuva teabe;
25.
25 on seisukohal, et rohkem tuleb tähelepanu pöörata sõjakuritegude uurimisele distrikti ja kantoni tasandil, et selgitada välja, kas ja mil viisil tuleks kohtuasjad jagada riigikohtu ja madalamate kohtusüsteemi astmete vahel; samuti tuleb eraldada piisavalt vahendeid kohtutele ja prokuratuuridele, pakkuda tunnistajatele piisavat kaitset, tugevdada piirülest politsei- ja kohtukoostööd ning ühtlustada riigi, kantoni ja kohaliku tasandi õigusraamistikku; kutsub komisjoni ja Lääne-Balkani riike üles tegutsema selle nimel, et teha edusamme piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös asjaomases valdkonnas;
26.
toetab sellega seoses koostatavat Bosnia ja Hertsegoviina sõjakuritegude uurimise strateegiat, milles selgitatakse paljude võimalike sõjakuritegude asjaolusid ning selgitatakse välja nendega tegelemiseks vajalikud poliitilised, rahalised ja õiguslikud meetmed ja vahendid;
27.
on mures Serblaste Vabariigis hirmuõhkkonna tekitamise pärast meedias, inimõiguslaste seas ja kodanikuühiskonnas tervikuna ning nõuab tungivalt, et poliitilised liidrid tunnistaksid sõltumatu meedia ja valitsusväliste organisatsioonide olulist rolli oma föderaalosa demokraatlikus elus;
28.
peab kahetsusväärseks asjaolu, et Serblaste Vabariik ähvardas astuda ühepoolselt välja riiklikust elektrivõrkude ettevõttest ja luua oma asjaomane ettevõte, lõpetades kokkulepitud reformi toetamise; märgib, et see kahjustaks Bosnia jõupingutusi riigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames; nõuab samal ajal tungivalt, et föderatsiooni ametivõimud võtaksid vastu kauaoodatud seadused elektrienergiaga varustamise valdkonnas;
29.
nõuab sobivate meetmete võtmist vastuseks sellele, et Bosnia ja Hertsegoviina kirjutas alla USAga kahepoolsele puutumatuse lepingule rahvusvahelise kriminaalkohtu suhtes, kuna see ei ole kooskõlas ELi ühise seisukoha ja suunistega;
30.
kahetseb asjaolu, et hoolimata Bosnia ja Hertsegoviina suurtest probleemidest korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ja uimastikaubanduse vastases võitluses, takistavad edusamme nendes valdkondades poliitilised mõjud ja poliitilise tahte puudumine ning puudulik koostöö föderaalosade ametivõimude ja politseiteenistuste vahel; innustab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime alustama kiiremas korras nende probleemidega tegelemist;
31.
on seisukohal, et arutelu riigi tulevase põhiseadusliku korra üle peab toimuma Bosnia ja Hertsegoviina parlamendis; kutsub sellega seoses üles algatama läbipaistvat ja avatud avalikku arutelu, milles täiel määral osaleb ka kodanikuühiskond; on samuti seisukohal, et igasugune põhiseaduslik otsus peab olema tehtud Bosnia ja Hertsegoviina erinevate parteide vabatahtliku kokkuleppe tulemusel; usub sellele vaatamata, et rahvusvahelisel üldsusel ja Euroopa Liidu eriesindajal on siin vahendamises oluline roll ning kutsub üles pakkuma koostöös Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga tuge selle arutelu läbiviimiseks;
32.
kutsub kohalikke poliitikuid üles tunnustama vajadust struktuurireformide järele Bosnia ja Hertsegoviinas; meenutab siiski, et reformid õnnestuvad üksnes siis, kui need põhinevad reaalsetel ootustel;
33.
tuletab meelde, et keskvalitsuse tugevdamine ei tähenda föderaalosade nõrgendamist, vaid tingimuste loomist tõhusaks haldustegevuseks nii, et see saab toimuda kõigi Bosnia ja Hertsegoviina kodanike ühiseks hüvanguks ja paljudes valdkondades, näiteks ühise siseturu loomise näol; hoiatab samal ajal põhiseadusliku arutelu kasutamise eest võimalusena anda riigi osadele volitused ja õigused, mis on eriomased iseseisvatele riikidele;
34.
meenutab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudele nende kohustust teha täiel määral koostööd Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunaliga, eelkõige hõlbustades tagaotsitavate vahistamist, selgitades välja võimalikud tunnistajad ja pakkudes neile piisavat kaitset ning andes kohtu käsutusse dokumendid ja muud asitõendid, mis on tarvilikud kohtupidamiseks ja juurdlusteks;
35.
avaldab kahetsust selle üle, et ametivõimud pole suutnud tegutseda nende Bosnia ja Hertsegoviina kodanike muredega, kes sõja ajal piiri taha põgenesid, kuid soovivad sellele vaatamata oma hääleõigust kasutada; usub, et lahendus tuleb leida koostöös naaberriikidega, et võimaldada nende kodanike registreerimist;
36.
on seisukohal, et nii rahvusvahelise üldsuse kui ka kohalike liidrite suurimaks eesmärgiks peaks olema ÜRO kõrge esindaja büroo sulgemine ja ELi eriesindaja rolli samaaegne suurendamine; innustab seetõttu poliitilisi liidreid olema selles suhtes oma vastutuse kõrgusel ja tegema olulisi jõupingutusi, et saavutada viit eesmärki ja kahte tingimust, mille seadis rahu tagamise nõukogu, et oleks konsensusliku protsessi teel võimalik loobuda kõrgest esindajast ja minna üle ELi eriesindajaga süsteemile;
37.
avaldab eelkõige rahulolematust selle üle, et pole tehtud edusamme Brcko distrikti kokkulepete elluviimise suhtes; hoiatab Bosnia ja Hertsegoviina poliitilisi liidreid, et kohtu otsus Brcko distrikti staatuse kohta on lõplik ning seda pole võimalik muuta;
38.
kutsub ka Bosnia ja Hertsegoviina poliitikuid üles võtma teadmiseks vajadust jagada vara vastutustundlikul viisil riigi ja muude haldustasandite vahel, nagu on sätestatud ühes kõrge esindaja büroo sulgemise tingimuses; innustab neid tegema läbirääkimistel suuri jõupingutusi selle pikaajalise probleemi lahendamiseks; tuletab meelde, et riigile tuleb eraldada piisavalt vahendeid nende eesmärkide täitmiseks;
39.
tuletab rahvusvahelise üldsuse esindajatele meelde, et nende partneriteks Bosnia ja Hertsegoviinas on riigi institutsioonid, mitte peamiste parteide liidrid; usub, et Bosnia ja Hertsegoviina institutsioonid tuleb riigis käimasolevasse reformiprotsessi kaasata ja neist peab saama selle peamine jõud;
40.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Bosnia ja Hertsegoviina valitsusele ning ELi Bosnia ja Hertsegoviina kõrgele esindajale.
