Cancuni kliimakonverents - uus katse leida ülemaailmne kliimakokkulepe
Keskkond
2010-12-13 - 16:46
Üks kliimakonverentsi installatsioone 29. novembrist 10. detsembrini kogunesid maailma liidrid Mehhikosse Cancuni, et teha uus katse leida üheskoos õiguslikult siduv kliimakokkulepe kogu maailma jaoks.
Hoolimata kartustest, et läbirääkimised Cancunis ei jõua tulemusteni, saavutasid 194 riigi esindajad mõnedes võtmeküsimustes viimasel minutil kokkuleppe.
Euroopa Parlament sätestas oma ootused seoses Cancuniga 25. novembril saadikute poolt heaks kiidetud resolutsioonis, mis kordas, et Euroopa Liidu edasise majanduskasvu huvides tuleb Euroopa Liidus võtta vastu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 30% võrra 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega .
Kyoto protokoll, millega sätestatakse õiguslikult siduvad meetmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks aegub aastal 2012 ja uue lepingu sõlmimiseks hakkab aeg otsa saama.
Möödunud aastal ei nõustunud arengumaad maksma rikkamate riikide nagu USA ja Euroopa tekitatud reostuse eest.
Samuti on nad mures, et heitmete piiramine hoiab tagasi majanduskasvu.
Lugege allolevast Fookusest EP Cancuniga seotud artikleid ning EP delegatsiooni visiidist kliimakonverentsile.
20101203FCS06288
Cancuni kokkuleppe sillutab teed ülemaailmseks kliimalepinguks
EP delegatsioon kliimakonverentsil Hoolimata kartustest, et ülemaailmsed kliimaläbirääkimised Cancunis ei jõua tulemusteni, saavutasid 194 riigi esindajad mõnedes võtmeküsimustes viimasel minutil kokkuleppe.
Parlamendiliikmed tervitavad läbirääkimiste tulemusi ning näevad selles sammu edasi ülemaailmse kliimakokkuleppe poole.
Kuigi Cancunis ei sõlmitud ülemaailmset kliimakokkulepet, mis oleks õiguslikult siduv, jõuti selle saavutamiseni samm lähemale Jo Leinen, EP Cancuni delegatsiooni juht ütles, et "ÜRO kliimakonverents Cancunis sillutas tee ülemaailmse kliimakokkuleppeni".
Cancuni saavutuste hulka kuulub Rohelise Fondi (Green Fund) loomine arenguriikide jaoks, metsade kaitse ning suuremate eesmärkide poole püüdlemine kliimamuutuste peatamiseks.
EP president Jerzy Buzek tunnustas Cancunis saavutatut, kuid märkis, et "EL peaks jätkama teiste riikide survestamist tõsise kokkuleppe saavutamise suunas.
Euroopa Parlament jätkab kliimamuutuste vastast võitlust".
Karl-Heinz Florenz, EP delegatsiooni asepresident, kirjeldas, et Cancunis tekkis "täiesti uus õhustik, mida polnud veel Kopenhaagenis" ning tema hinnangul saavutas konverentsi juhatus läbirääkimisteks vajaliku läbipaistvuse.
EP delegatsiooni kuuluvad saadikud kohtusid riiklike delegatsioonidega Jaapanist, Brasiiliast, Mehhikost ja Lõuna-Aafrikast, kes võõrustab järgmise aasta konverentsi.
Euroopa Parlament arutab Cancuni tulemusi sellenädalase istungi teisipäeval pärastlõunal Strasbourgis.
Cancuni kokkuleppe põhipunktid
luua Roheline Fond väärtusega 100 miljardit dollarit aastas, mille eesmärk on abistada arengumaid kliimamuutuste ohjeldamisel
hoida ülemaailmne temperatuuri soojenemine alla kahe kraadi ning kui võimalik, seada uueks eesmärgiks 1,5 kraadi
luua raamistik, mis võimaldaks arenguriikidele metsade säilitamise eest maksta
suuremad eesmärgid kliimamuutuse peatamiseks
EP resolutsioon nõuab heitgaaside 30protsendilist vähendamist
Läbirääkimised Cancunis Euroopa Parlamendi novembrikuu istungil saadikute heaks kiidetud resolutsioon kordab, et Euroopa Liidu edasise majanduskasvu huvides tuleb Euroopa Liidus võtta vastu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 30% võrra 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega .
Vahetult enne Cancunis toimuvaid kliimaläbirääkimisi vastu võetud resolutsioon tuletab meelde, et majanduskriisi tagajärjel vähenenud heite tõttu on 2020. aastaks 20% võrra vähendamise eesmärgi saavutamise aastane maksumus vähenenud ühe kolmandiku võrra – 70 miljardilt eurolt 48 miljardile eurole – ning et 30% võrra vähendamise hinnanguline maksumus on praegu 11 miljardit eurot rohkem kui 20% vähendamise maksumus, st et see lisakulu on väiksem kui 0,1% ELi majanduse väärtusest.
Saadikud on arvamusel, et kiire rahastamise õigeaegne rakendamine on oluline tegur usaldusliku õhkkonna loomisel enne Cancúni ja hiljem; toonitab vajadust ELi ja liikmesriikide lubatud 7,2 miljardi euro järele, mis oleks ametliku arenguabi uus ja täiendav eelarve ning mida eraldataks tasakaalustatult kliimamuutustega kohanemisele ja nende leevendamisele, ja nõuab tungivalt, et Euroopa Liit tagaks komisjoni kliimameetmete peadirektoraadi koordineerimisel täieliku läbipaistvuse rakendamist käsitlevate koordineeritud aruannete esitamisel Cancúnis ja seejärel iga aasta.
Lugege põhjalikuma teabe saamiseks EP resolutsiooni.
European Parliament delegation to join UN climate talks in Cancún Resolutsioon Climate: EU should move to 30% emissions reduction target, say MEPs Info Cancuni konverentsi kohta Veebivestlus Jo Leineniga
Jo Leinen: ei piisa, kui kaitseme 10% loodusest ja 90% jätame kaitseta
Jo Leinen: "Peame bioloogilise mitmekesisuse siduma mitmete poliitikavaldkondadega, peamiselt põllumajanduse, kalanduse, metsanduse ja transpordiga" Jo Leinen juhib EP delegatsiooni Nagoyas toimuval bioloogilise mitmekesisuse 10. konverentsil EP tegi resolutsiooni biloogilise mitmekesisuse kohta oktoobril algul Iga päev sureb välja 30 liiki - bioloogilise mitmekesisuse vähenemine tähendab peale ökoloogilise katastroofi ka majanduslikku katastroofi, ütles intervjuus parlamendi veebilehele EP keskkonnakomisjoni juht Jo Leinen.
Viimane juhib 25.-27. oktoobrini Nagoyas, Jaapanis toimuva ÜRO bioloogilise konverentsi EP delegatsiooni.
Mis on bioloogiliste mitmekesisuse vähenemise ja kliimamuutuse suhe?
Nad on väga tugevalt seotud.
Võtame vihmametsade näite - kui hävitame metsad, siis suurendame kliimamuutuse ohtu.
Teisest küljest muudab kliimamuutus ökosüsteeme, tekitab näiteks kõrbestumist.
Räägitakse ka looduse väljasuremisest.
Kui tõsine on olukord?
Iga päev sureb välja 30 liiki ning hiljutine ÜRO uuring ütleb, et kokku on 17 000 ohustatud liiki.
Peale ökoloogilise katastroofi tähendab see ka majanduslikku katastroofi - loodusliku kapitali kaotus tähendab igal aastal ligi 50 miljardi euro suurust kaotust.
Ülemaailmne investeering bioloogilise mitmekesisuse toetuseks on umbes kolm miljardit eurot aastas.
Seega tegu on suure lõhega, mis suureneb iga aastaga.
Mida ootate Nagoyas toimuvalt ?
Loodan, et saavutame konsensuse liikide väljasuremise peatamise ja bioloogilise mitmekesisuse degradeerumise osas.
Lühiajaline eesmärk on peatada liikide väljasuremine aastaks 2020; pikaajaline eesmärk taastada läbi taasmetsastamise ja veeallikate taastamise hävitatud ökosüsteemid aastaks 2050.
EL peab olema nendes küsimustes üksmeelel ning võtma enda kanda juhtrolli.
2002 seatud eesmärgid aastaks 2010 ei ole veel täidetud.
Kuidas tagada, et jõutakse 2020. aasta eesmärkideni?
Peame bioloogilise mitmekesisuse siduma mitmete poliitikavaldkondadega, peamiselt põllumajanduse, kalanduse, metsanduse ja transpordiga.
Süvalaiendamine on edu võti.
Natura 2000st ei piisa, et kaitseme 10 protsenti ja 90 protsenti jätame kaitseta.
2010. aasta eesmärkidest õppisime, et vaja on terviklikumat lähenemist.
Kust peaks raha bioloogilise mitmekesisuse kaitseks tulema?
Rahastamise osas peame vaatama uusi võimalusi.
Sidudes kliimakaitse bioloogilise mitmekesisusega saaksime kasutada osa arenguks mõeldud rahast - 30 miljardit USA dollarit kuni aastani 2013 ja 100 miljardit USA dollarit kuni aastani 2020.
Samuti võiksime kasutada heitkogustega kauplemise süsteemidest ning puhta arengu mehhanismidest tulevat raha (Kyoto protokoll).
Resolutsioon EP: bioloogilise mitmekesisuse kaitseks on vaja investeeringuid ja ELi juhtrolli Jo Leinen COP 10 Bioloogilise mitmekesisuse olukord riigiti - nt Eestis Veebivestlus Jo Leineniga
Cancuni kliimaläbirääkimised: saadikud toetavad ÜRO metsade programmi
Raadatud mets Indoneesias Jambi provintsis, 5. august 2010 Metsade tähtsus kliimamuutuste vastu võitlemisel on ülioluline - puud neelavad inimtegevuse tõttu õhku eraldunud süsihappegaasi.
Veelgi enam, raadamise ja metsade hävitamise arvele langeb 20% heitkogustest.
Metsandus on valdkond, mille osas loodetakse tõelist läbimurret peagi algaval ÜRO kliimamuutuste konverentsil Cancunis.
EP keskkonnakomisjoni liikmed andsid hiljuti oma arvamuse.
Parlamendiliige Karl-Heinz Florenz, kes juhib EP delegatsiooni Cancuni, ütles, et "Euroopa energeetikasektor eraldab umbes 4,1 miljardit tonni CO2 aastas, samal ajal kui metsade hävitamine, ebaseaduslik metsaraie, Brasiilia, Indoneesia ja teiste riikide vihmametsade põletamine toodab umbes 6 miljardit tonni CO2 aastas".
"See ei tähenda, et me ei pea midagi tegema, vastupidi.
See teeb meie ühise vastutuse üsna selgeks."
ÜRO algatus REDD REDD on keeruline nimi, mille taga peitub ÜRO metsa raadamisest ja hävitamisest põhjustatud heitkoguste vähendamise programm.
Idee on lihtne - stimuleerida rahaliselt arengumaid, et väheneks raadamine ning seega ka heitkogused.
EP keskkonnakomisjoni parlamendisaadikud kutsusid oma oktoobris vastu võetud resolutsioonis ELi üles toetama REDDi.
Resolutsioonis seati komisjoni seisukoht enne ÜRO kliimamuutuste konverentsi toimumist Mehhikos 29. novembrist 10. detsembrini.
Täiskogu arutelu Cancuni osas toimub 24. novembril Strasbourgis.
Metsandusküsimus on üks teemasid, mille osas loodetakse Cancunist tõelisi edusamme.
"Kokkulepe raadamise osas peaks olema meie jõupingutuste keskmes.
On eksperte, kes räägivad Cancunist kui "REDD-COPist"....
Palju tööd on veel ees, eriti seoses raamatupidamise ja rahastamisega, kuid olen optimistlik," ütles Karl-Heinz Florenz.
REDD
ÜRO programm REDD käivitati septembris 2008, et abistada arengumaid
Pilootprojekt toetab üheksat riiki Aafrikas, Aasias ja Ladina-Ameerikas (nt Kongo DVd, Indoneesiat, Tansaaniat, Vietnami)
Norra on programmi suurim abiandja, panustades 52,2 miljonit USA dollarit 2008-2009
Suuruselt teine abiandja USA (32,1 miljonit USA dollarit aastaks 2010)
Pressiteade ÜRO REDDist Keskkonnakomisjon Karl-Heinz Florenz Cancuni kliimakonverents
Šimpansiuurija Jane Goodall: inimesed jätavad palju teadlaste ja poliitikute pärusmaaks
Video Briti šimpansiuurija Jane Goodall oli esmaspäeval Euroopa Parlamendis, et kohtuda 37st erinevast rahvusest Brüsseli koolilapsega.
Ta rääkis šimpansidest ja sellest, kui oluline on kaitsta keskkonda, et tagada tulevikku.
"Me ei pärinud planeeti meie vanematelt, oleme laenanud selle meie lastelt," ütles Goodall, kui edastasime talle mõned EP Facebooki fännide küsimused.
Dr Goodall, olete EPs, kuid mitte rääkimaks saadikutega, vaid hoopis erineva auditooriumiga.
Kumb oleks teile huvitavam?
Pöördun pidevalt noorte ja laste poole.
Loomulikult on oluline kõneleda ka parlamendiliikmetele.
Maailm on nii suures jamas, tekitatud on nii palju kahju, et peab töötama nii "üleval", kuid samuti "all".
Teen palju tööd, et arendada meie noorteprogrammi Roots & Shoots.
Milline on teie tänane peamine sõnum?
Et kuigi oleme kahjustanud oma tulevikku, saab veel palju ära teha.
On aeg, et tuleksime kõik kokku, vanad ja noored, ning hakkaksime ravime arme, mida oleme tekitanud.
Keskkonnakaitse ja bioloogiline mitmekesisus on olulised teemad ÜRO kliimamuutuste konverentsil selle aasta detsembris Mehhikos.
Mis on teie sõnum osalejatele?
Sõnum on, et üks tähtsamaid asju, mida me saame teha, on aeglustada kliimamuutusi.
Troopiliste vihmametsade kaitsmine on majanduslikult tõhus - metsi raiudes heidame õhku CO2.
Teine sõnum on suunatud intensiivse loomakasvatusega tegelejatele.
Suured alad metsa raiutakse maha, et kasvatada rohkem teravilja, enam ja enam inimesi sööb rohkem liha, mida nad tahavad aina odavamalt.
Loomi söödetakse ebaloomulikult ja seetõttu tekitavad nad tohutul hulgal metaangaasi, panustades kasvuhooneefekti tekkimisse.
Jättes julmuse kõrvale, on intensiivne põllumajandus äärmiselt kahjulik keskkonnale ja inimeste tervisele.
Charlotte Biddle, EP fänn Facebookis küsib, mis on teie kui ÜRO rahusaadiku hinnangul olulisemad sõnumid seoses keskkonna ja elusloodusega?
Kõige olulisem sõnum on, et keskkond on osa meie tulevikust.
Paljud inimesed arvavad, et kas üks või teine, et valida tuleb kas inimarengu või keskkonnakaitse vahel.
Kui me ei kaitse keskkonda ja loodusvarasid, on meie laste tulevik ohus.
On olemas ütlus: "Me ei pärinud planeeti meie vanematelt, oleme laenanud selle meie lastelt."
Oleme varastanud, varastanud, varastanud, ja siin me oleme, kõige intellektuaalsemad inimesed, kes on kunagi kõndinud planeedil, ning oma uskumatult keerulise ajuga oleme hävitanud meie ainukese kodu.
Samuti on teada, et kui kõik planeedil elaksid keskmise elatustasemega eurooplase järgi, oleks meil vaja 5-6 uut planeeti.
Aga meil pole isegi üht uut planeeti.
Nii et me peame oma keerulist aju kasutama tarkade otsuste tegemiseks, lähtudes sellest, kuidas need otsused mõjutavad inimesi tulevikus.
Dinesh Kumar, EP fänn Facebookis, küsib, mida saavad tavalised inimesed bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks teha, pärast seda, kui Homo Sapiens (väidetavalt tark mees) hävitas suure osa sellest?
Sageli küsivad inimesed minult: "Mida mina teha saan?"
Maailma probleemid on nii suured, inimesed tunnevad abitust, aga ei tee midagi.
Palju jäetakse teadlaste ja poliitikute pärusmaaks, nagu oleks see nende probleem, mitte nende.
Olen alati öelnud, et tasub veeta paar minutit igast päevast mõtlemaks oma valikute tagajärgedele - mida ostate, mida sööte, mida seljas kannate, kuidas jõuate punktist A punkti B. Mõned inimesed ei saa lubada õigete valikute tegemist, kuid on miljoneid inimesi, kes suudavad ja igaüks võib teha mõningaid õigeid valikuid.
Danielle Demod, EP fänn Facebookis, meenutas, kuidas põlisrahvaste delegaadid viiendal maailma parkide kongressil Lõuna-Aafrikas aastal 2003 märkisid: "Alguses võõrandati meie valdused kuningate ja keisrite nimel, hiljem riigi arengu nimel ja nüüd looduse kaitse nimel".
Milline oleks teie vastus põlisrahvaste delegaatidele?
Olen 100% nendega nõus.
Töötame põlisrahvastega mitmel pool maailmas.
Neid on kuritarvitatud, nende valdused on võõrandatud, nad olid oma maal teenriteks.
Õnneks hakkab paljudes kohtades nende hääl uuesti kajama.
Jabe Goodalli Instituut Roots & Shoots
ET
1
PHOTO
20101206PHT06430.jpg
ET
2
PHOTO
20101213PHT09274.jpg
ET
3
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=ecb52fd3-287a-4557-b0cc-9e45011f1ae1&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=et&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
ET
4
LINK
/et/pressroom/content/20101203IPR05688/html/European-Parliament-delegation-to-join-UN-climate-talks-in-Canc%C3%BAn
ET
6
LINK
/et/pressroom/content/20101125IPR00549/html/Climate-EU-should-move-to-30-emissions-reduction-target-say-MEPs
ET
7
LINK
http://unfccc.int/2860.php
ET
8
LINK
http://www.facebook.com/photo.php?fbid=10150336184335107&set=a.188069385106.246713.178362315106
ET
9
PHOTO
20101008PHT86112.jpg
ET
11
LINK
/et/pressroom/content/20101006IPR85245
ET
12
LINK
/members/public/yourMep/view.do?language=ET&partNumber=1&name=leinen&id=4262
ET
13
LINK
http://www.cbd.int/cop10/
ET
14
LINK
http://www.cbd.int/countries/?country=ee
ET
15
LINK
http://www.facebook.com/photo.php?fbid=10150336184335107&set=a.188069385106.246713.178362315106
ET
16
PHOTO
20101028PHT91290.jpg
ET
17
LINK
/et/pressroom/content/20101004IPR84969
ET
18
LINK
http://www.un-redd.org/AboutUNREDDProgramme/tabid/583/Default.aspx
ET
19
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=ET&body=ENVI
ET
20
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=ET&partNumber=1&country=DE&id=1038
ET
21
LINK
http://unfccc.int/2860.php
ET
22
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=f4172b6a-417b-4e92-b8f9-9e36011a8dbb&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=et&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
ET
23
LINK
http://www.janegoodall.org/
ET
24
LINK
http://www.rootsandshoots.org/
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0442 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0353 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
