Jo Leinen: ei piisa, kui kaitseme 10% loodusest ja 90% jätame kaitseta
Keskkond
2010-10-25 - 16:39
Jo Leinen: "Peame bioloogilise mitmekesisuse siduma mitmete poliitikavaldkondadega, peamiselt põllumajanduse, kalanduse, metsanduse ja transpordiga" Jo Leinen juhib EP delegatsiooni Nagoyas toimuval bioloogilise mitmekesisuse 10. konverentsil EP tegi resolutsiooni biloogilise mitmekesisuse kohta oktoobril algul Iga päev sureb välja 30 liiki - bioloogilise mitmekesisuse vähenemine tähendab peale ökoloogilise katastroofi ka majanduslikku katastroofi, ütles intervjuus parlamendi veebilehele EP keskkonnakomisjoni juht Jo Leinen.
Viimane juhib 25.-27. oktoobrini Nagoyas, Jaapanis toimuva ÜRO bioloogilise konverentsi EP delegatsiooni.
Mis on bioloogiliste mitmekesisuse vähenemise ja kliimamuutuse suhe?
Nad on väga tugevalt seotud.
Võtame vihmametsade näite - kui hävitame metsad, siis suurendame kliimamuutuse ohtu.
Teisest küljest muudab kliimamuutus ökosüsteeme, tekitab näiteks kõrbestumist.
Räägitakse ka looduse väljasuremisest.
Kui tõsine on olukord?
Iga päev sureb välja 30 liiki ning hiljutine ÜRO uuring ütleb, et kokku on 17 000 ohustatud liiki.
Peale ökoloogilise katastroofi tähendab see ka majanduslikku katastroofi - loodusliku kapitali kaotus tähendab igal aastal ligi 50 miljardi euro suurust kaotust.
Ülemaailmne investeering bioloogilise mitmekesisuse toetuseks on umbes kolm miljardit eurot aastas.
Seega tegu on suure lõhega, mis suureneb iga aastaga.
Mida ootate Nagoyas toimuvalt ?
Loodan, et saavutame konsensuse liikide väljasuremise peatamise ja bioloogilise mitmekesisuse degradeerumise osas.
Lühiajaline eesmärk on peatada liikide väljasuremine aastaks 2020; pikaajaline eesmärk taastada läbi taasmetsastamise ja veeallikate taastamise hävitatud ökosüsteemid aastaks 2050.
EL peab olema nendes küsimustes üksmeelel ning võtma enda kanda juhtrolli.
2002 seatud eesmärgid aastaks 2010 ei ole veel täidetud.
Kuidas tagada, et jõutakse 2020. aasta eesmärkideni?
Peame bioloogilise mitmekesisuse siduma mitmete poliitikavaldkondadega, peamiselt põllumajanduse, kalanduse, metsanduse ja transpordiga.
Süvalaiendamine on edu võti.
Natura 2000st ei piisa, et kaitseme 10 protsenti ja 90 protsenti jätame kaitseta.
2010. aasta eesmärkidest õppisime, et vaja on terviklikumat lähenemist.
Kust peaks raha bioloogilise mitmekesisuse kaitseks tulema?
Rahastamise osas peame vaatama uusi võimalusi.
Sidudes kliimakaitse bioloogilise mitmekesisusega saaksime kasutada osa arenguks mõeldud rahast - 30 miljardit USA dollarit kuni aastani 2013 ja 100 miljardit USA dollarit kuni aastani 2020.
Samuti võiksime kasutada heitkogustega kauplemise süsteemidest ning puhta arengu mehhanismidest tulevat raha (Kyoto protokoll).
20101015STO87349 Resolutsioon EP: bioloogilise mitmekesisuse kaitseks on vaja investeeringuid ja ELi juhtrolli Jo Leinen COP 10 Bioloogilise mitmekesisuse olukord riigiti - nt Eestis
ET
1
PHOTO
20101008PHT86112.jpg
ET
3
LINK
/et/pressroom/content/20101006IPR85245
ET
4
LINK
/members/public/yourMep/view.do?language=ET&partNumber=1&name=leinen&id=4262
ET
5
LINK
http://www.cbd.int/cop10/
ET
6
LINK
http://www.cbd.int/countries/?country=ee
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0353 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
