A7-0052/2010
22.3.2010
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega
(KOM(2009)0197 – C7‑0101/2009 – 2009/0059(COD))
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Raportöör: Helmut Scholz
Arvamuse koostaja(d) (*):
Barbara Lochbihler, väliskomisjon
(*) Kaasatud komisjon – kodukorra artikkel 50
PE 428.224v03-00
Kasutatud tähised
* Nõuandemenetlus
*** Nõusolekumenetlus
***I Seadusandlik tavamenetlus (esimene lugemine)
***II Seadusandlik tavamenetlus (teine lugemine)
***III Seadusandlik tavamenetlus (kolmas lugemine)
(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusakti eelnõu muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse õigusakti eelnõusse tehtud muudatused paksus kaldkirjas.
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks õigusakti eelnõu ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti eelnõu osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
Õigusakti eelnõuga muudetava õigusakti muudatusettepaneku päises märgitakse kolmandale reale kehtiva õigusakti pealkiri ja number ning neljandale reale viide muudetavale sättele.
Kui Euroopa Parlament soovib muuta kehtivat sätet, mida õigusakti eelnõus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Väljajäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................19
väliskomisjonI ARVAMUS(*)........................................................................................22
arengukomisjonI ARVAMUS........................................................................................38
eelarvekomisjonI ARVAMUS.......................................................................................45
MENETLUS..............................................................................................................................50
(*) Kaasatud komisjon – kodukorra artikkel 50
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega
( KOM(2009)0197 – C7‑0101/2009 – 2009/0059(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2009)0197 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 181a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7-0101/2009 );
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” ( KOM(2009)0665 );
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 55;
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja väliskomisjoni, arengukomisjoni ning eelarvekomisjoni arvamusi ( A7‑0052/2010 ),
1. võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses;
2. on seisukohal, et ettepanek vastab mitmeaastasele finantsraamistikule 2007–2013; tuletab siiski meelde, et iga-aastased assigneeringud ajavahemikul 2010–2013 kinnitavad eelarvepädevad institutsioonid iga-aastase eelarvemenetluse raames;
3. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
4. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.
EUROOPA PARLAMENDI ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT
* Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst
on tähistatud sümboliga ▌. *
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1;
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut;
toimides vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele
ELT L ,
ning arvestades järgmist:
(1) Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend)
ELT L 378, 27.12.2006, lk 41. alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga.
(2) Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on kaotada vaesus, järgides aastatuhande arengueesmärke.
Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.
(3) Liidu huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises, ning liidul on strateegiline huvi edendada nendega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust.
Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta OECD määratletud ametliku arenguabi kriteeriumitele , kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse ja arengusse .
(4) 2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)
EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. (finantsmäärus) artikli 49 lõike 6 punktiga b.
Kõnealused ettevalmistavad meetmed on järgmised: äri- ja teadusvahetus Indiaga; äri- ja teadusvahetus Hiinaga; koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega; ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega.
Finantsmääruse samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus peab lõpule jõudma enne kolmanda eelarveaasta lõppu.
(5) Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1934/2006
ELT L 405, 30.12.2006, lk 41. eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega.
Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 piirkondlikku reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega.
(5 a) Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise kohaldamisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi rakendusalasse.
Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus.
Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele ei vasta.
Lisaks sellele tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid, eriti tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid ei satu piirkondliku reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas.
(5b) Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liidu antav abi olema proportsionaalne abi saavate riikide jõupingutustega Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.
(6) Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud.
Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega.
(6 a) Mitmeaastaste koostööprogrammide osas peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need programmid täiendavad määrust (EÜ) nr 1934/2006 ning on üldiselt kohaldatavad.
On eriti tähtis, et komisjon konsulteeriks asjakohaselt ettevalmistava töö käigus, sealhulgas ekspertide tasandil.
(7) Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1934/2006 muudetakse järgmiselt.
(1) Määruse pealkiri asendatakse järgmisega:
„Nõukogu määrus (EÜ) nr 1934/2006, 21. detsember 2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega ning – tegevuste puhul, mis ei hõlma ametliku arenguabi andmist – määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud arengumaadega.”
(2) Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 1
Eesmärk
1.
Ühenduse rahastamisega käesoleva määrusel alusel toetatakse majanduslikku, rahanduslikku, tehnilist, ▌ kultuurilist ja akadeemilist ühenduse pädevusse kuuluvat koostööd artiklis 4 loetletud valdkondades I lisas täielikult loetletud tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend)* hõlmatud ja käesoleva määruse II lisas loetletud arengumaadega (edaspidi „partnerriigid”).
Määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.
2.
Partnerriikidega ▌ tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui ka mitmepoolsel alusel, et luua soodsam ja läbipaistvam keskkond ühenduse suhete arendamiseks partnerriikidega ▌ ning soodustada nendega konstruktiivse dialoogi pidamist ja aidata kaasa partnerriikide edasiminekult ja jätkusuutlikule arengule , edendades samas vastastikuseid huve , nagu demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise, õigusriigi põhimõtete, inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamine ning keskkonna kaitsmine .
_________
* ELT L 378, 27.12.2006, lk 41. ”.
(3) Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 2
Reguleerimisala
1.
Koostöö partnerriikidega on suunatud suhete arendamisele partneritega tööstus- ja nn tärkava majandusega riikidest ja arengumaadest, kellel on ühendusega sarnased poliitilised, majanduslikud ja institutsioonilised struktuurid ja väärtused , mida tuleb edendada, samuti selleks, et parandada dialoogi ja omavahelisi suhteid ning tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate ja järjest olulisemaks muutuvate partnerite ja kaasarääkijatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises.
Koostöö hõlmab ka partnereid, kelle puhul ühendus soovib edendada oma demokraatlikke väärtusi ning austust inimõiguste ja põhivabaduste vastu vastavalt aluslepingus sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele .
2.
Põhjendavate asjaolude esinemisel ja ühenduse abi sidususe ja tõhususe tagamiseks ning piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud iga-aastaste tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on käesoleva määruse meetmete osas abikõlblikud .
Asjaomased tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.
2 a.
Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelu vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arenguriikide loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
2 b.
ELi poolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
2 c.
II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades*.
__________
* ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.”.
(3 a) Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„ 1.
Euroopa Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada , arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides. ” .
(3 b) Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„ 3.
Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige ühenduse ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades ning valdkondi, mis puudutavad ühenduse konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses . ” .
(3 c) Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:
„ 4.
Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab ühendus eesmärgiks sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega ning samuti ühenduse teiste poliitikatega , eriti arengukoostöö vallas .
See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel. ” .
(3 d) Artikli 3 lõige 5 asendatakse järgmisega:
„ 5.
Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja ühenduse avalik-õiguslike organite jõupingutusi ärisuhete valdkonnas ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas […]. ” .
(3 e) Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:
„5 a.
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.”.
(3 f) Artiklis 4 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
„Ühenduse rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, teiste eesmärkide ja üldpõhimõtetega.
Ühendus rahastab ametliku arenguabi kriteeriumitele mittevastavaid meetmeid , mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades: ” .
(3 g) Artikli 4 punkt 1 asendatakse järgmisega:
„ 1) koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine ühenduse ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel; ” .
(3 h) Artikli 4 punkt 2 asendatakse järgmisega:
„ 2) kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine , pöörates erilist tähelepanu VKEdele ; ” .
(3 i) Artikli 4 punkt 3 asendatakse järgmisega:
„ 3) dialoogi edendamine ühenduse ja partnerriikide poliitika-, majandus- [...], ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel; ” .
(3 j) Artikli 4 punkt 4 asendatakse järgmisega:
„ 4) „inimestevaheliste sidemete , eelkõige perekonna tasandil , haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel , sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada Euroopa Liidu osalemist Erasmus Munduse programmi väliskoostöö alaprogrammis ning Euroopa haridusmessidel ; ” .
(3 k) Artikli 4 punkt 5 asendatakse järgmisega:
„ 5) koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, taastuvenergeetika, transport [...], keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus [...], finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muu ühendusele ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus; ” .
(3 l) Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„ 2.
Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg.
Programmides sätestatakse ühenduse konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused.
Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi väliskoostöö alaprogrammi puhul.
Ühtlasi määratakse neis kindlaks ühendusepoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi.
Vajadusel võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus.
Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist. ” .
(3 m) Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„ 3.
Mitmeaastased koostööprogrammid ja mis tahes kokkuvõtted nende läbivaatamisest võtab komisjon vastu vastavalt artiklis 14 a sätestatud korrale. ” .
(3 n) Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„ 1.
Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid , ning teavitab neist samaaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu . ” .
(3 o) Artiklisse 7 lisatakse järgmised lõiked:
„1 a.
20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta)*, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta)** ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.
1 b.
Käesoleva määruse kohast ühenduse abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide rahastamiseks.
_________
* EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.
* * ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.”.
(4) Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. „Ühenduse rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.”
(4 a) Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„ 3.
Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja teavitab sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ning nõukogu .“.
(4 b) Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„ 1.
Komisjon hindab [...] käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme korrapäraselt , vajadusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu nõudmisel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud , ning kui nad ei ole saavutatud, siis mil määral nad on saavutatud, samuti see, kas ühenduse rahastatud meetmete kulusäästlikkus ja mõju on rahuldav .
Nende hinnangute põhjal koostab komisjon soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks.
Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.”.
(4 c) Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„ 2.
Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja artikli 15 lõikes 1 nimetatud komiteele.”.
(4 d) Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
„ Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta.
Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tagajärjed ja mõjud. ” .
(4 e) Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 14 a
Delegeerimise kasutamine
1.
Volitused võtta vastu artiklis 5 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesoleva määruse kohaldamisajaks.
2.
Kohe kui komisjon on võtnud vastu delegeeritud õigusakti, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
3.
Volitused võtta vastu delegeeritud akte antakse komisjonile artiklites 14 b ja 14 c sätestatud tingimuste kohaselt.”.
(4 f) Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 14 b
Delegeerimise tagasivõtmine
1.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 nimetatud volituste delegeerimise tagasi võtta.
2.
Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, teatab sellest teisele seadusandjale ja komisjonile hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused
3.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval.
See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”.
(4 g) Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 14 c
Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine
1.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates teatamise kuupäevast.
Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.
2.
Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse õigusakt Euroopa Liidu Teatajas ja jõustub selles sätestatud kuupäeval.
Õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub selles nimetatud kuupäeval, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne seda kuupäeva komisjonile teatanud, et nad on otsustanud vastuväiteid mitte esitada.
3.
Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu.
Institutsioon, kes delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitab, peab neid ka põhjendama.”.
(5) Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 16
Finantssätted
Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikuks 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul.
Eelarvepädevad institutsioonid teevad eelarvemenetluse käigus otsuse iga-aastaste assigneeringute kohta ajavahemikuks 2010–2013.
Komisjon edastab eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjaliku teabe kõikide eelarveridade kohta ja käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rahastamiseks tehtavate iga-aastaste assigneeringute kohta.
Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad need assigneeringud finantsraamistiku piires.
Seejuures tuleb tagada, et lisas I loetletud tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid ei satu ebasoodsasse olukorda käesoleva määruse kohaldamisega lisas II loetletud partnerriikidele.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 raames kasutamiseks kavandatavaid assigneeringuid selleks otstarbeks ei kasutata. ”
(6) Lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
„I LISA – Määrusega hõlmatud tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumite loetelu”.
(7) Lisatakse uus, II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas.
Artikkel 2
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
Lisa
„II LISA
Määrusega hõlmatud arengumaade loetelu
Ladina-Ameerika
1.Argentina
2.
Boliivia
3.
Brasiilia
4.
Tšiili
5.
Colombia
6.
Costa Rica
7.
Kuuba
8.
Ecuador
9.
El Salvador
10.
Guatemala
11.
Honduras
12.
Mehhiko
13.
Nicaragua
14.
Panama
15.
Paraguay
16.
Peruu
17.
Uruguay
18.
Venezuela
Aasia
19.
Afganistan
20.
Bangladesh
21.
Bhutan
22.
Kambodža
23.
Hiina
24.
India
25.
Indoneesia
26.
Korea Rahvademokraatlik Vabariik
27.
Laos
28.
Malaisia
29.
Maldiivid
30.
Mongoolia
31.
Myanmar/Birma
32.
Nepal
33.
Pakistan
34.
Filipiinid
35.
Sri Lanka
36.
Tai
37.
Vietnam
Kesk-Aasia
38.
Kasahstan
39.
Kirgiisi Vabariik
40.
Tadžikistan
41.
Türkmenistan
42.
Usbekistan
Lähis-Ida
43.
Iraan
44.
Iraak
45.
Jeemen
Lõuna-Aafrika
46.
Lõuna-Aafrika Vabariik”
SELETUSKIRI
Sissejuhatus
Ühendusepoolse rahastamise eesmärk vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega) (edaspidi „tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määrus”) on toetada ühenduse pädevusvaldkondadesse kuuluvat majanduslikku, rahanduslikku ja tehnilist koostööd ning uurimis- ja teadustegevust ja akadeemilist teabevahetust.
„Liidu… välismajandussuhete”, sealhulgas „rahandus-, majandus- ja kaubandussuhete eest kolmandate riikidega” (s.t nii arengumaade kui ka arengumaade alla mittekuuluvate riikidega) vastutava komisjonina oli rahvusvahelise kaubanduse komisjon (INTA) vastutav komisjon ka tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi algse määruse vastuvõtmise ajal, mis võimaldas rahvusvahelise kaubanduse komisjonil mitte ainult Euroopa Komisjoni ettepanekut üksikasjalikult analüüsida, vaid ka vaadelda laiemat ajaloolist ja institutsioonilist konteksti.
Komisjoni ettepanek tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määruse ( KOM(2009)0197 /2) muutmiseks on esitatud selleks, et oluliselt laiendada selle määruse geograafilist kohaldamisala ning kaasata koostöö arengumaadega (loetletud ettepaneku lisas), kusjuures üldist finantsraamistikku suurendatakse sellega seoses oluliselt.
Kuigi komisjoni esitatud muudatuste arv võib tunduda väike, on need olulised muudatused, sest kõik praegused viited partnerriikidele (mis seni hõlmasid ainult tööstus- ning teisi suure sissetulekuga riike ja territooriume), kaasa arvatud nende kvalitatiivsele hindamisele, hõlmavad nüüd ka loetelus nimetatud arengumaid.
Laiem geograafiline hõlmatus
Geograafilise hõlmatuse laiendamine annab uue võimaluse, sest tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määruse alusel praegu rahastatavaid programme saab laiendada ka muudele riikidele.
Kuna aga tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määruse laiendatud kohaldamisalasse lisatavate riikide loetelu on pikk, on see ka suur väljakutse ning seetõttu on vaja väga täpselt selgitada, keda rahastatakse, mille jaoks vahendeid antakse ja millistel tingimustel.
Komisjon väidab oma seletuskirjas (lisatud määruse muutmise ettepanekule), et „ühenduse huvides on süvendada veelgi suhteid selliste riikidega nagu India, Hiina, Brasiilia ja Mehhiko, kes on maailmamajanduse mõjukad osalejad”, „Kesk-Aasia ja Lähis-Ida piirkonnas ulatub ühenduse huvi vaesuse kaotamisest kaugemale” ja „leidub Aasias, Ladina-Ameerikas ning Lõuna-Aafrikas hulk keskmise sissetulekuga riike, kes soovivad …vahetust Euroopa Liiduga”.
Esiteks on konkreetne põhjendus olemas ainult seletuskirjas ja mitte õigusakti enda tekstis, kus isegi põhjendused on üsna üldist laadi.
Tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määruse artikli 2 lõike 1 praeguse sõnastuse järgi on „koostöö… suunatud suhete arendamisele partneritega, kellel on ühendusega sarnased poliitilised, majanduslikud ja institutsionaalsed struktuurid ja väärtused ning kes on tähtsad partnerid ja kaasarääkijad mitmepoolsetel foorumitel ja maailma asjade otsustamisel”, millele lisatakse, et koostöö hõlmab ka partnerriike, „kellega ühendusel on strateegiline huvi sidemeid edendada”.
Muutmismääruses muudetakse seda sätet vaid formaalselt (kuid mitte oluliselt).
Teiseks on tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määruse laiendatud kohaldamisalasse lisatavate riikide loetelu palju pikem, see ei ole ühtlane rühm ning me peaksime endalt küsima, kas kõikidel nendel riikidel (näit.
Korea Rahvademokraatlik Vabariik, Myanmar/Birma ja Iraan, kui mainida vaid mõnda) on tõesti „ühendusega sarnased poliitilised, majanduslikud ja institutsionaalsed struktuurid ja väärtused”.
Ja kui ei ole, siis milline oleks ühenduse „strateegiline huvi”, mis õigustaks tihedat koostööd nende riikidega ja seetõttu nende lisamist tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määruse kohaldamisalasse.
Samas ei tähenda riikide lisamine lisasse automaatselt nende rahastamist, kuid riigi väljajätmine loetelust välistab isegi koostöö võimaluse käesoleva määruse alusel.
Seetõttu ei ole raportöör praegu veel teinud ettepanekut konkreetsete riikide väljajätmiseks loetelust.
Selle asemel teeb raportöör ettepaneku selgitada nende riikidega tehtava rahastamiskoostöö eesmärki, milleks oleks inimväärikuse austamise, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamise edendamine, sealhulgas vähemustesse kuuluvate isikute puhul.
Eeldades, et rahalisi vahendeid võib teoreetiliselt anda kõigile II lisas loetletud arengumaadele, on väga oluline tagada, et sellega ei kahjustataks ELi peamisi põhimõtteid.
Nimelt sätestatakse EÜ asutamislepingu (millel põhineb tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määrus) artikli 181a lõike 1 teises lõigus, et „Ühenduse poliitika [majandus-, finants- ja tehnilise koostöö valdkonnas kolmandate riikidega] aitab kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi”.
Seepärast on nende põhimõtete tähtsust veel kord rõhutatud nende lisamisega nii määruse eesmärgi alla kui ka määruse sõnastuse lähendamisega Euroopa Liidu toimimise lepingu sõnastusele.
Komisjonil on aga vaja anda parlamendile ja nõukogule üksikasjalikumat ja struktuursemat teavet planeerimise ja tulemuste kohta, tänu millele peaksid projektid ja programmid muutuma läbipaistvamaks, tõhusamaks ja tulemuslikumaks.
Täiendav rahastamine
Suurenenud geograafilise hõlmatuse katmiseks on tööstusriikidega tehtavaks koostööks ette nähtud märkimisväärne eelarveliste vahendite suurendamine.
Loetelusse lisatud riikide rahastamiseks on kokku ette nähtud 176 miljonit eurot.
Komisjoni finantsselgituse punktis 4.1.1 (lisatud määruse muutmise ettepanekule) on öeldud, et „108,5 miljonit eurot saadakse arengukoostöö rahastamisvahendi raames geograafilistele piirkondadele eraldatud vahendite ümberjaotamisest”.
Kuigi see ei ole õigusakti enda tekst, on oluline rõhutada, et nimetatud arengumaade kaasamine ei tohiks mingil juhul toimuda arengukoostöö rahastamise arvelt ning et parlament peaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus saama täpsed andmed tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamiseks tehtavate iga-aastaste assigneeringute kohta, et tal oleks võimalik täiel määral rakendada oma volitusi eelarvepädeva institutsioonina.
Tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahend ja arengukoostöö rahastamisvahend jäävad rangelt eraldi nii rahastatava tegevuse kui rahastamisallikate osas.
Komisjon ja nõukogu peaksid mõistma seda parlamendi lähenemisviisi kui väliskoostöövahendite võimaliku ümberkujundamise üldraamistikku Lissaboni lepingu ja järgmise finantsperspektiivi alusel.
Muud muudatused
Muud raportööri esitatud muudatusettepanekud kuuluvad kokkuvõtlikult kahte kategooriasse: esiteks need, mille eesmärk on parandada parlamendi kaasamist planeerimisse ja parlamendi järelevalvet käesoleva õigusakti üle; ja teiseks, mille eesmärk on selgitada ja tihendada ettepanekut ning kasutada piiratud rahalisi vahendeid ainult head keskkonnaalast ja sotsiaalset edasiminekut saavutanud riikidele.
Raportöör on veendunud, et parlamendi rolli seoses tema kaasamisega planeerimisse, hindamisse ja aruandlusse tuleks tugevdada.
On oluline, et parlament oleks rohkem kaasatud mitmeaastaste koostööprogrammide koostamisse ja läbivaatamisse ning et tal oleksid volitused neid ettepanekuid vaidlustada, kui seda peetakse vajalikuks, mistõttu mitmeaastaste koostööprogrammide vastuvõtmiseks on kehtestatud „delegeeritud õigusaktid” (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290).
Oluline on ka, et parlamenti hoitakse kursis ning et ta saab tegevuskavad, üksikasjalikud aastaaruanded ja hinnangud.
Rida muudatusettepanekuid on esitatud selleks, et selgitada, milleks käesolevat rahastamisevahendit saab kasutada.
Seetõttu on sõnastust muudetud konkreetsemaks ja käesoleva määruse alusel rahastamisele kuuluvate meetmete raamistikule on seatud mõned piirangud.
Sarnaselt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 tuleks teatud tüüpi rahastamine välja jätta.
On ka mõned muudatusettepanekud, mille eesmärk on luua tihedam seos planeerimise (ja rakendamise) etapis kirjeldatud küsimuste vahel, et tagada nõuetekohane läbivaatamine.
2.3.2010
väliskomisjonI ARVAMUS(*)
rahvusvahelise kaubanduse komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega
( KOM(2009)0197 – C7‑0101/2009 – 2009/0059(COD) )
Arvamuse koostaja(*): Barbara Lochbihler
(*) Menetlus kaasatud komisjonide osalusel – kodukorra artikkel 50
LÜHISELGITUS
Sissejuhatus
Kuuenda koosseisu ametiaja lõpus kutsus väliskomisjon Euroopa Komisjoni üles looma täiendavat rahastamisvahendit koostööks nende arengumaadega, mis jäävad väljapoole arengukoostöö rahastamisvahendi reguleerimisala.
Kuna arengukoostöö rahastamisvahend piirdub vaid tegevustega, mida iseloomustatakse kui ametlikku arenguabi, tekkis õiguslik vaakum selliste koostegevuste jaoks arengumaadega, mis põhinevad vastastikusel huvil, näiteks akadeemilise ja kultuurivahetuse, tehnoloogiavahetuse, poliitilise dialoogi, meediatoetuse jm vallas.
Eesmärgiga vältida välistegevuse rahastamisvahendite liigset vohamist, tegi väliskomisjon ettepaneku, et olemasolev rahastamisvahend koostööks tööstusriikidega (ICI) (nõukogu määrus (EÜ) nr 1934/2006) muudetaks „rahastamisvahendiks koostööks kolmandate riikidega ametliku arenguabiga mitteseotud tegevuste alal”.
Õiguslik alus
Euroopa Komisjon tegi ettepaneku määruse muutmiseks („ICI+”) ( KOM(2009)0197 lõplik), mis saadeti rahvusvahelise kaubanduse komisjonile kui vastutavale komisjonile ajaloolistel põhjustel – ka algse ICI toimiku puhul oli rahvusvahelise kaubanduse komisjon olnud vastutavaks komisjoniks.
Väliskomisjon taotles kaasatud komisjoni staatust Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 50 alusel põhjendusega, et uus vahend ei kujuta endast mitte üksnes parandatud algset vahendit, vaid et see muutub nüüdsest ka – ja olulisel määral – välispoliitiliseks vahendiks ELi ning Aasia, Ladina-Ameerika ja Lähis-Ida riikide vahelistes suhetes.
Oma uues ettepanekus laiendab Euroopa Komisjon piirkondlikku rakendusala algse tööstusriikidega tehtava koostöö vahendiga (ICI) hõlmatud 17 suure sissetulekuga riigilt veel 46 riigile, mida hõlmab arengukoostöö rahastamisvahendi (DCI) määrus, ning teeb ettepaneku enam-vähem kahekordistada sellise koostöö võrdlussummat 172 miljonilt eurolt 348 miljoni euroni ajavahemikuks 2010–2013.
1. detsembril 2009 jõustus Lissaboni leping ning uuele rahastamisvahendile kohaldatavat õiguslikku alust tuli muuta.
Uue lepingu sätetega on endist artiklit 181a (nüüd artikkel 212 ) muudetud nii, et see hõlmab koostööd vaid tööstusriikidega .
Kuna pärast ICI ümberkujundamist moodustavad partnerriikidest üle kahe kolmandiku arengumaad, lisati veel kaks õiguslikku alust – arengukoostöö (artikkel 208/9) ja kaubanduspoliitika (artikkel 206/7 ).
Tegelikult ei vasta ükski kolmest õiguslikust alusest täielikult nende koostegevuste laadile, mida uus rahastamisvahend peaks hõlmama, sest ületoomisega ei muutunud mitte ainult artikkel 212, vaid ka põhjalikult muudeti ka artiklit 208/9.
Vaesuse vähendamine on nüüdsest arengukoostöö põhieesmärgiks.
Kuigi vaesuse vähendamine ametliku arenguabi raames on ilmselgelt „suure” arengukoostöö rahastamisvahendi põhieesmärgiks, siis „väike”, ümberkujundatud ICI peaks hõlmama nii Euroopa Liidule kui ka partnerriikidele ühist huvi pakkuvaid ametliku arenguabiga mitteseotud tegevusi.
Sellest tulenevalt on artikli 208/9 mõtet järgitud vaid siis, kui arengukoostöö vahendit ja (ümberkujundatud) tööstusriikidega tehtava koostöö vahendit käsitletakse kui ühe terviku kahte osa.
Parema lahenduse puudumisel leppisid kõigi kolme institutsiooni õigusteenistused kokku aktsepteerida kolmekordset õiguslikku alust ning arvamuse koostaja soovitab järgida komisjoni ettepanekut.
Komiteemenetlus
Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi, arengukoostöö rahastamisvahendi ja stabiliseerimisvahendi raames on väliskomisjon ja arengukomisjon juba võtnud seisukoha, et strateegiadokumente ja/või mitmeaastaseid näidisprogramme tuleks käsitleda kui delegeeritud õigusakte artikli 290 alusel.
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon asub ümberkujundatud ICI asjus ilmselt samale seisukohale.
Seda seisukohta pooldab ka Euroopa Parlamendi õigusteenistus, kuid vastu on ülejäänud kahe institutsiooni õigusteenistused – mis ei ole mingi üllatus.
See annaks parlamendile volitused vajaduse korral mitmeaastaste koostööprogrammide projektide ettepanekuid või juba läbivaadatud programme vaidlustada.
Ümberkujundatud ICI jaoks tuleks ühendada jõud teiste rahastamisvahenditega ja nõuda delegeeritud õigusakti staatust mitmeaastastele programmidele (eriti arvestades, et ICI määrus ise on väga üldine).
Tuleb korraldada kolmepoolsed kohtumised eesmärgiga leida kokkulepe komisjoni ja nõukoguga selle konkreetse horisontaalse küsimuses asjus, mis peaks tugevdama meie positsiooni ja läbirääkimisvõimet.
Rahastamispakett
Lisaks algse tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendiga ette nähtud 172 miljonile eurole teeb komisjon ettepaneku lisada 176 miljonit eurot uutele riikidele (II lisa).
Kahjuks ei vasta asjaomaste rahastamispakettide suurus aga üldse kavandatava määrusega hõlmatavate riikide proportsioonidele.
II lisa arengumaad esindavad kahte kolmandikku kõikidest riikidest ning suure sissetulekuga riikide osa on vastavalt vähenenud ühele kolmandikule.
Usume, et seda küsimust käsitletakse määruse läbivaatamisel.
Komisjon teeb ettepaneku arengukoostöö rahastamisvahendist ümber paigutada 108,5 miljonit eurot II lisa riikidele mõeldud 176 miljonist eurost.
Arvamuse koostaja jagab rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportööri ja arengukomisjoni seisukohta, et arengukoostöö rahastamisvahendist ei tohiks vahendeid ümber paigutada.
Muudatusettepanekud
a) Pealkiri
Seoses tööstusriikidega tehtava koostöö läbivaadatud rahastamisvahendi muutunud poliitilise ulatusega tuleb muuta ka pealkirja.
Muudatusettepanekus 4 teeb arvamuse koostaja ettepaneku anda uuele vahendile nimeks „rahastamisvahend koostööks Lähis-Ida, Aasia, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riikidega”.
Lühendatud variant sellest oleks MAAS.
b) Kohaldamisala
Vahendi iseloom muutub – põhiliselt teatavate suure sissetulekuga riikidega tõhusamate majandus- ja kaubandussidemete toetamise vahendist saab välispoliitiline vahend, mille puhul enamik koostööpartneritest on arengumaad.
Arvuline suhe on üks kolmandik suure sissetulekuga ja tööstusriike (esildatud määruse I lisa
Austraalia, Bahrein, Brunei, Kanada, Hiina Taipei (Hiina Taipeiga diplomaatilisi ega poliitilisi suhteid ei ole, kuid intensiivsed kontaktid on olemas ja peaksid ka jätkuma majanduse, kaubanduse, teaduse ja tehnoloogia, standardite ja normide ning paljudes muudes valdkondades), Hongkong, Jaapan, Korea Vabariik, Kuveit, Aomen, Uus-Meremaa, Omaan, Katar, Saudi Araabia, Singapur, Araabia Ühendemiraadid, USA. ) ning kaks kolmandikku arengumaid (esildatud määruse II lisa
Argentina, Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Kuuba, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, Uruguay, Venezuela, Afganistan, Bangladesh, Bhutan, Kambod˛a, Hiina, India, Indoneesia, Korea Rahvademokraatlik Vabariik, Laos, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Pakistan, Filipiinid, Sri Lanka, Tai, Vietnam, Kasahstan, Kirgiisi Vabariik, Tad˛ikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Iraan, Iraak, Jeemen, Lõuna-Aafrika Vabariik. ).
Seetõttu peaks tegevusvaldkondade ring hõlmama lisaks majanduslikule ka kultuurilist ja akadeemilist koostööd.
Nüüdsest esindavad arengumaad (II lisa) enamikku partnerriikidest, samas kui endine nimekiri tööstus- ning teistest suure sissetulekuga riikidest moodustab vaid alla kolmandiku koguarvust.
Need uued prioriteedid tuleks tekstis selgelt esile tuua ning muudatusettepanekutes 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12 soovitatakse määruse kohaldamisala laiendada.
c) Mittekattuvus arengukoostöö rahastamisvahendiga
Samuti tuleb selget vahet teha arengukoostöö rahastamisvahendi, mis peaks olema mõeldud ametliku arenguabi rahastamiseks, ning praegu arutelu all oleva tööstusriikidega tehtava koostöö läbivaadatud rahastamisvahendi MAAS (Lähis-Ida, Aasia, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Lõuna-Aafrika) vahel, mis peaks hõlmama koostööd vastastikuse kasu alusel ja jääma selgelt väljapoole ametlikku arenguabi.
Muudatusettepaneku 5 eesmärgiks on vältida nende kattuvust.
d) Delegeeritud õigusaktid
Muudatusettepanekud 3, 13, 15, 16, 17, 18 on seotud delegeeritud õigusaktide küsimusega ning viiakse samasugusel kujul sisse ka kõigisse läbivaatamisel olevatesse rahastamisvahenditesse.
Muudatusettepanekutega 13, 15 ja 16 kehtestatakse nõue, et iga-aastased tegevuskavad tuleb teavitamise eesmärgil saata samaaegselt nõukogule ja Euroopa Parlamendile.
e) Sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide välistamine
Muudatusettepanekuga 14 kohandatakse MAASi vahend arengukoostöö rahastamisvahendi normidele, et kaitsevaldkond oleks sõnaselgelt välistatud koostöömeetmete võimalikust valikust.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Väliskomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 1 a (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Volitus 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(1 a) Esimene volitus asendatakse järgmisega:
„võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut , eelkõige selle artiklit 212, artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1 ,”
Selgitus
Lissaboni lepingu jõustumisest tulenev muutus õiguslikus aluses ja ajakohastamine.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(5) Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega) 1 eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega.
Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 piirkondlikku reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega.
(5) Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega) 1 eesmärgid ja sätted , mida on muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele, on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega.
Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 piirkondlikku reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega.
Selgitus
2006. aasta määruse eesmärgid ja reguleerimisala on oluliselt muutunud.
Jutt ei ole enam isegi samast vahendist.
Ilma selge viiteta asjaolule, et sätteid on muudetud, ei oleks eeltoodud väide õige.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(6 a) Mitmeaastaste koostööprogrammide osas peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need programmid täiendavad määrust (EÜ) nr 1934/2006 ning on üldiselt kohaldatavad.
Selgitus
Standardne tekst delegeeritud õigusaktide puhul.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1934/2006, 21. detsember 2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega ning määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud arengumaadega
Nõukogu määrus (EÜ) nr 1934/2006, 21. detsember 2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks Lähis-Ida, Aasia, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Lõuna-Aafrika riikidega (MAAS)
Selgitus
Uus pealkiri on vajalik selleks, et arvestada uue määruse laiemat reguleerimisala.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 2
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 1 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Ühenduse rahastamisega toetatakse majanduslikku, rahanduslikku, tehnilist ja muud ühenduse pädevusse kuuluvat koostööd tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega ning määrusega ( EÜ ) nr 1905/2006 hõlmatud arengumaadega .
1.
Ühenduse rahastamisega käesoleva määrusel alusel toetatakse majanduslikku, rahanduslikku, tehnilist , kultuurilist, akadeemilist ja muud ühenduse pädevusse kuuluvat koostööd II lisas loetletud arengumaadega ja I lisas loetletud tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega ( edaspidi „partnerriigid” ).
Põhimõtteliselt rahastatakse selle määruse alusel meetmeid, mis ei vasta Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ametliku arenguabi kriteeriumitele.
Selgitus
Muudetud vahend peaks hõlmama ka kultuurilist ja akadeemilist koostööd.
Arengumaad moodustavad nüüd enamiku „partnerriikidest”; endine nimekiri tööstus- ning teistest suure sissetulekuga riikidest moodustab nüüd ainult alla kolmandiku koguarvust.
Neid uusi prioriteete tuleks selgelt väljendada.
Samuti tuleb selget vahet teha arengukoostöö rahastamisvahendil, mille abil tuleks rahastada ametlikku arenguabi, ning äsja läbivaadatud tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendil MAAS (Lähis-Ida, Aasia, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Lõuna-Aafrika), mis peaks hõlmama vastastikust huvi pakkuvat koostööd ja jääma selgelt väljapoole ametlikku arenguabi.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 2
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 1 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lõikes 1 nimetatud riikide ja territooriumitega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui ka mitmepoolsel alusel, et luua soodsam keskkond ühenduse suhete arendamiseks nende riikide ja territooriumitega ning soodustada nendega dialoogi pidamist , edendades samas ühenduse huve.
2.
Partnerriikidega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam keskkond suhete arendamiseks ühenduse ja partnerriikide vahel ning soodustada dialoogi, edendades samas üksteisemõistmist ja ühenduse huve.
Selgitus
Mõiste „partnerriigid” kasutamine on seotud muudatusettepanekuga 5. „Ühenduse huvide edendamise” asemel näevad vahendi muudetud raamid nüüd ette tegevusi nii Euroopa Liidu kui ka partnerriikide huvides.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 2 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Koostöö on suunatud suhete arendamisele partneritega, kellel on ühendusega sarnased poliitilised, majanduslikud ja institutsioonilised struktuurid ja väärtused ning kes on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises.
Koostöö hõlmab ka partnereid, kellega ühendusel on strateegiline huvi sidemeid edendada.
1.
Koostöö on suunatud suhete arendamisele partnerriikidega, et saavutada järgmised eesmärgid:
– leevendada konflikte ning edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist;
– jagada ja edendada sarnaseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtusi;
– suurendada vahetust oluliste kahepoolsete partneritega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises.
Selgitus
Reguleerimisala laiendamine, loetelu peaks olema selgitustetagi mõistetav.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 2 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid I lisas loetletud riike ja territooriumeid ning arengumaad II lisas loetletud riike, edaspidi „partnerriigid”.
Ent põhjendavate asjaolude esinemisel ja piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et abikõlblikud on ka lisades nimetamata riigid.
Asjaomased tingimused võib sätestada artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.
Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelu vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arenguriikide loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka nõukogu.
2.
Põhjendavate asjaolude esinemisel ja piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et abikõlblikud on ka lisades nimetamata riigid.
Asjaomased tingimused võib sätestada artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.
Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelu vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arenguriikide loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka nõukogu.
Selgitus
Vt muudatusettepanekut 5.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 a (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 4 – punkt 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3 a) Artikli 4 punkt 1 asendatakse järgmisega:
„1) „koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine ühenduse ja partnerriikide majandus-, teadus- , kultuuri- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel , pannes erilist rõhku tegevusele, mille eesmärk on võidelda kliimamuutusega, ning keskkonna seisukohalt ja sotsiaalselt jätkusuutlikule, puhtale ja kohalike oludega kohandatud tehnoloogiale ;”
Selgitus
Õigusakti reguleerimisalasse tuleb lisada kultuuritegevus ja keskkonnahoidlik tegevus.
(Algse õigusakti tekstis tehtud muudatused on kaldkirjas).
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 b (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 4 – punkt 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3 b) Artikli 4 punkt 2 asendatakse järgmisega:
„2) kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine , pöörates erilist tähelepanu VKEdele ;”
Selgitus
Partnerriikide ringi muutumist arvestades peaks rahastataval tegevusel olema mõlemale poolele selge lisandväärtus.
(Algse õigusakti tekstis tehtud muudatused on kaldkirjas).
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 c (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 4 – punkt 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3 c) Artikli 4 punkt 3 asendatakse järgmisega:
„ 3) dialoogi edendamine ühenduse ja partnerriikide poliitika-, majandus- , ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;”
Selgitus
Tuleks lisada kultuurialane koostöö (algses vahendis ette nähtud valdkondadesse tehtud muudatused on kaldkirjas).
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 d (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 4 – punkt 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3 d) Artikli 4 punkt 5 asendatakse järgmisega:
„5) koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, taastuvenergeetika , transport , keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus , finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muu ühendusele ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus;”
Selgitus
Lisatakse võimaliku koostöö tähtsad valdkonnad.
(Algse õigusakti tekstis tehtud muudatused on kaldkirjas).
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 e (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 6 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3 e) Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„ 1.
Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid , ning teavitab neist samaaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu .”
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 f (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 7 – lõige 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3 f) Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:
„1 a.
Käesoleva määruse kohast ühenduse abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide rahastamiseks.”
Selgitus
Et tagada vastavus määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 2 lõikega 5.
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 4 a (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 9 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(4 a) Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„ 3.
Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja teavitab sellest samaaegselt Euroopa Parlamenti ning nõukogu .”
Muudatusettepanek
16
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 4 b (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 14 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(4 b) Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 14 a
Delegeerimise kasutamine
1.
Volitused võtta vastu artiklis 5 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesoleva määruse kohaldamisajaks.
2.
Kohe kui komisjon on võtnud vastu delegeeritud õigusakti, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
3.
Volitused võtta vastu delegeeritud akte antakse komisjonile artiklites 14 b ja 14 c sätestatud tingimuste kohaselt.”
Selgitus
Standardne tekst delegeeritud õigusaktide puhul.
Muudatusettepanek
17
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 4 c (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 14 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(4 c) Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 14 b
Delegeerimise tühistamine
1.
Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tühistada.
2.
Institutsioon, kes on alustanud sisemenetlust, et otsustada, kas tühistada volituste delegeerimine, püüab teavitada teist institutsiooni ja komisjoni, täpsustades, millised delegeeritud volitused võidakse tühistada.
3.
Tühistamisotsuses nimetatakse tühistamise põhjused ning sellega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval.
Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud aktide kehtivust.
Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.”
Selgitus
Standardne tekst delegeeritud õigusaktide puhul.
Muudatusettepanek
18
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 4 d (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 14 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(4 d) Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 14 c
Vastuväited delegeeritud õigusaktidele
1.
Euroopa Parlament või nõukogu võivad esitada vastuväite delegeeritud õigusaktile kolme kuu jooksul alates teatamise kuupäevast.
2.
Kui selle perioodi jooksul ei ole ei Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud akti suhtes vastuväidet esitanud, jõustub see aktis nimetatud kuupäeval.
3.
Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusaktile vastuväite, siis akt ei jõustu.
Vastuväite esitanud institutsioon nimetab delegeeritud õigusaktile esitatud vastuväite põhjused.”
Selgitus
Standardne tekst delegeeritud õigusaktide puhul.
MENETLUS
Pealkiri
Rahastamisvahendi loomine koostööks tööstusriikidega (määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine)
Viited
KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD)
Vastutav komisjon
INTA
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
AFET
14.9.2009
Kaasatud komisjon(id) - istungil teada andmise kuupäev
11.2.2010
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Barbara Lochbihler
16.9.2009
Arutamine parlamendikomisjonis
29.9.2009
10.11.2009
3.12.2009
27.1.2010
23.2.2010
Vastuvõtmise kuupäev
23.2.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
57
1
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Gabriele Albertini, Pino Arlacchi, Bastiaan Belder, Frieda Brepoels, Arnaud Danjean, Mário David, Michael Gahler, Marietta Giannakou, Andrzej Grzyb, Heidi Hautala, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Tunne Kelam, Maria Eleni Koppa, Andrey Kovatchev, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Eduard Kukan, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Krzysztof Lisek, Sabine Lösing, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Willy Meyer, Francisco José Millán Mon, Alexander Mirsky, María Muñiz De Urquiza, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Raimon Obiols, Kristiina Ojuland, Pier Antonio Panzeri, Ioan Mircea Paşcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Cristian Dan Preda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Adrian Severin, Marek Siwiec, Ernst Strasser, Zoran Thaler, Johannes Cornelis van Baalen, Kristian Vigenin, Graham Watson
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Laima Liucija Andrikienė, Charalampos Angourakis, Elena Băsescu, Malika Benarab-Attou, Marielle De Sarnez, Lorenzo Fontana, Roberto Gualtieri, Georgios Koumoutsakos, Barbara Lochbihler, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Luis Yáñez-Barnuevo García
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Bas Eickhout
4.3.2010
arengukomisjonI ARVAMUS
rahvusvahelise kaubanduse komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega
( KOM(2009)0197 – C7‑0101/2009 – 2009/0059(COD) )
Arvamuse koostaja:
Nirj Deva
LÜHISELGITUS
Kasutades oma õigust teostada demokraatlikku kontrolli arengukoostöö rahastamisvahendi rakendusmeetmete üle, on Euroopa Parlament järjekindlalt rõhutanud, et määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on vaesuse kaotamine ja kõik arengukoostöö rahastamisvahendi piirkondlikes programmides sisalduvad meetmed peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee määratletud ametliku arenguabi kriteeriumidele.
Euroopa Parlament võttis vastu viis resolutsiooni, milles ta ei nõustu arengukoostöö rahastamisvahendi raames esitatud komisjoni otsuste eelnõudega, sest need sisaldavad meetmeid, mis ei vasta ametliku arenguabi nõuetele
Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2007. aasta resolutsioon komisjoni otsuste eelnõude kohta, millega kehtestatakse riiklikud strateegiadokumendid ja näidisprogrammid Malaisia, Brasiilia ja Pakistani kohta (ELT C 287 E, 29.11.
2007, lk 507).
Euroopa Parlamendi 7. juuni 2007. aasta resolutsioon komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega luuakse Mercosuri ja Ladina-Ameerika piirkonnastrateegia dokumendid ja piirkondlikud näidisprogrammid (ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 213).
Euroopa Parlamendi 21. juuni 2007. aasta resolutsioon komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega luuakse Aasia piirkonnastrateegia dokument aastateks 2007-2013 ja mitmeaastane näidisprogramm (ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 337).
Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioon komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega kehtestatakse Iraagi 2007. aasta erimeede ( T6-0481/2007 ).
Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta resolutsioon komisjoni otsuste eelnõude kohta, millega kehtestatakse iga-aastased tegevusprogrammid aastaks 2008 Brasiiliale ja aastaks 2008 Argentinale ( T6-0338/2008 ). , ja suunavad seega vaesuse kaotamiseks ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise edendamiseks mõeldud vahendid teiste eesmärkide saavutamiseks.
On selge, et komisjoni ettepanek vastab otseselt Euroopa Parlamendi tööle seoses arengukoostöö rahastamisvahendi kontrolliga ja on seetõttu väga tervitatav.
Ettepaneku eesmärk on luua uus õiguslik alus, mille alusel Euroopa Ühendus võiks rahastada arengumaades strateegiliselt ja poliitiliselt olulisi meetmeid, mis ei vasta arengukoostöö rahastamisvahendi kriteeriumidele.
Finantseerimisallikaga on siiski probleem.
Ettepaneku eesmärk on arengukoostöö rahastamisvahendi raames geograafilistele piirkondadele eraldatud vahenditest 108,5 miljonit eurot ümber jaotada, nagu finantsselgituses on mainitud.
Kui Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid kokku arengukoostöö rahastamisvahendi raames kavandatud eelarves, oli tingimuseks, et neid vahendeid kasutatakse asjaomase rahastamisvahendi eesmärke ja kriteeriume järgides.
Uue õigusliku aluse loomine ei õigusta nende ühemõtteliselt arengu jaoks mõeldud rahaliste vahendite kasutamist muudel poliitilistel eesmärkidel.
Üldiselt on ELi arengukoostöö rahalised vahendid juba praegu majanduskriisi mõju tõttu surve all.
On olemas tõsine oht, et ELi ühiseks eesmärgiks seatud abi mahtu, mis ulatuks 0,56 protsendini kogurahvatulust 2010. aastaks, ei saavutata, mille tulemusena ei saa rahalist abi anda kõige vaesematele riikidele, kes seda kõige enam vajavad.
Sellises olukorras oleks täiesti võimatu nõustuda asjaoluga, et ka arengukoostöö eelarvet ELi tasandil vähendatakse.
Tööstusriikidega tehtava koostöö muudetud rahastamisvahendist rahastatavate meetmete eesmärk arengumaades ei ole otseselt seotud vaesuse kaotamisega ega vasta ka ametliku arenguabi kriteeriumidele.
Seetõttu tuleb kasutada alternatiivseid rahastamisvahendeid, näiteks finantsraamistiku rubriigi 4 varu.
Seda põhimõtet väljendab muudatusettepanek 7.
Samuti tuleb tagada, et arengumaades kavandatavad meetmed
- aitaksid kaasa majanduslikule, sotsiaalsele ja keskkonnaalasele arengule (muudatusettepanekud 1, 3, 5, 6)
- oleksid kooskõlas ELi arengukoostöö programmidega nendes maades (muudatusettepanekud 2 ja 4).
Lissaboni lepingu jõustumine mõjutab oluliselt tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määruse muutmist.
Esiteks kohaldatakse nüüd seadusandlikku tavamenetlust, mis mõjutab parlamendi õigusi programmitöö demokraatlikul kontrollimisel.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi (ICI+) raames võetavaid meetmeid, mida nimetatakse artiklis 5 (mitmeaastased koostööprogrammid), tuleb käsitada delegeeritud aktidena (ELTL artikkel 290), mis annab parlamendile vetoõiguse ja seega palju suurema kontrolliõiguse kui varem kohaldatud komiteemenetluse puhul.
Arvamuse koostaja ei ole selle kohta eraldi muudatusettepanekuid esitanud, kuna see jääb vastutava komisjoni vastutusalasse.
Siiski leiab ta, et tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi eest vastutav komisjon peaks artikli 290 kaasamise esitama tingimusena, et parlament nõustuks muudetud määrusega.
Teiseks ei või kolmandate maadega tehtava majandusliku koostöö õiguslikku alust (ELTL artikkel 212) enam kohaldada arengumaades rakendatavate meetmete suhtes.
Seetõttu peab nüüd kasutama arengukoostöö õiguslikku alust (ELTL artikkel 209).
Kuna aga arengumaades kavandatud meetmed ei vasta OECD arenguabikomitee eeskirjade järgi ametliku arenguabi nõuetele, siis on tegemist asutamislepingu artikli erandliku rakendamisega.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Arengukomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 − punkt 2
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 1 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lõikes 1 nimetatud riikide ja territooriumitega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui ka mitmepoolsel alusel, et luua soodsam keskkond ühenduse suhete arendamiseks nende riikide ja territooriumitega ning soodustada nendega dialoogi pidamist, edendades samas ühenduse huve.
2.
Lõikes 1 nimetatud riikide ja territooriumitega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega peetavaid sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam keskkond ühenduse suhete arendamiseks nende riikide ja territooriumitega ning soodustada nendega dialoogi pidamist, edendades samas ühenduse huve ja aidates kaasa säästva arengu protsessidele .
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 a (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a) Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 2 a
II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades 1 .
1 ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.“
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 b (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 3 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 b) Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2.
Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajadusel diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning ühenduse konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete, eelkõige ühenduse eesmärki soodustada arengumaade majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut .“
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 c (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 3 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 c) Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4.
Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab ühendus eesmärgiks sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega ning samuti ühenduse teiste poliitikatega, eriti arengukoostöö vallas .
See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel.“
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 d (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 4 – punkt 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 d) Artikli 4 punkt 2 asendatakse järgmisega:
„2. kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega ; “
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3 e (uus)
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 4 – punkt 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 e) Lisatakse järgmine punkt:
„5 a. ühiste lahenduste leidmine mitmepoolsetele probleemidele, nagu näiteks kliimamuutused, energiavarustuse kindlus, rahu ja areng, pannes erilist rõhku säästvatele tehnoloogiatele;“
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 − punkt 5
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 16
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikuks 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul.
Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikuks 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul.
II lisas loetletud riikides rakendatavaid meetmeid rahastatakse finantsraamistiku rubriigi 4 varust või muudest välistegevuse rahastamiseks kasutada olevatest vahenditest.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt kasutamiseks kavandatavaid assigneeringuid selleks otstarbeks ei kasutata.
MENETLUS
Pealkiri
Rahastamisvahendi loomine koostööks tööstusriikidega (määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine)
Viited
KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD)
Vastutav komisjon
INTA
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
DEVE
14.9.2009
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Nirj Deva
3.9.2009
Arutamine parlamendikomisjonis
6.10.2009
Vastuvõtmise kuupäev
1.3.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
18
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Thijs Berman, Michael Cashman, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Greze, Enrique Guerrero Salom, Eva Joly, Franziska Keller, Norbert Neuser, Bill Newton Dunn, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Ivo Vajgl, Anna Záborská, Iva Zanicchi
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Miguel Angel Martínez Martínez, Judith Sargentini
17.11.2009
eelarvekomisjonI ARVAMUS
rahvusvahelise kaubanduse komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega
( KOM(2009)0197 – C7‑0101/2009 – 2009/0059(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Alain Lamassoure
LÜHISELGITUS
Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud vastuseisu tavale rahastada arengukoostöö rahastamisvahendi abil muud tegevust peale ametliku arenguabi andmise arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riikides.
Arengukoostöö rahastamisvahendi määruse artikli 2 lõikes 4 on sätestatud piirav abikõlblikkuse kriteerium, millest lähtudes on teatavate meetmete rahastamine määruse raames olnud alusetu.
Kuid kõnealused meetmed on siiski selgelt Euroopa Liidu strateegilistes huvides, sest need võimaldavad süvendada suhteid teatavate piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil mõjukate riikidega, nagu Hiina, India, Lõuna-Aafrika või Brasiilia.
Meetmete kestvuse tagamiseks ja et arengukoostöö rahastamisvahendi määruse tähendust mitte moonutada, teeb komisjon vastavalt parlamendi nõudmistele ettepaneku:
– rahastada muid meetmeid peale ametliku arenguabi tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi (ICI) raames ja muuta vastavalt kõnealust rahastamisvahendit käsitlevat määrust, mis ongi käesoleva ettepaneku eesmärk;
– laiendada tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi geograafilist ulatust (ICI+) ja hõlmata sellega asjaomased arengumaad, et oleks võimalik jätkata õigusloomemenetlust seoses nelja ettevalmistava meetmega, mida eelarvepädevad institutsioonid otsustasid ajavahemikul 2007–2009 rahastada;
– muuta tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendile määratud mitmeaastast rahastamispaketti, nähes ajavahemikuks 2010–2013 ette võrdlussumma 176 miljonit eurot, millest rahastataks arengumaadega seotud asjaomaseid meetmeid;
– rahastada kõnealust rahastamispaketti summas 176 miljonit eurot järgmiselt:
– jaotada ümber arengukoostöö rahastamisvahendi raames eraldatud vahendid
summas 108,5 miljonit eurot;
– kasutada mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 varusid summas 67,5 miljonit
eurot.
Arvamuse koostaja soovib kõigepealt meelde tuletada, et eelarvekomisjon kutsus 2008. aastal arengukomisjoni oma kõnealust teemat käsitlevas omaalgatuslikus raportis üles kaaluma kõige realistlikuma alternatiivina uue ajutise rahastamisvahendi loomist ning väljendas ühtlasi kartust arengumaid hõlmava tööstusriikidega tehtava koostöö muudetud rahastamisvahendi võimaliku poliitilise keerukuse üle.
Arvamuse koostaja kiidab muutmisettepaneku heaks seetõttu, et see kujutab endast õigusloomemenetluse jätkumist seoses nelja ettevalmistava meetmega, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktis b.
Arvamuse koostaja tuletab meelde, et rubriigi 4 varud on niivõrd problemaatiline teema, et parlament peab veel kord kutsuma komisjoni ja nõukogu üles mõistlikuks ja realistlikuks jääma, kui nad mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamisel suurendavad rubriigi 4 ülemmäära ajavahemikuks 2011–2013.
Lisaks tuletab arvamuse koostaja meelde, et parlament on alati olnud seisukohal, et uue poliitika või uue rahastamisvahendiga peaksid kaasnema uued vahendid, mitte muudele poliitikatele või rahastamisvahenditele juba määratud vahendite ümberjaotamine.
Ilma sellise meetmeta ei saa parlament kui üks eelarvepädevatest institutsioonidest tagada nii kolmandate riikide suhtes võetud kohustuste täitmist, uute prioriteetide määratlemist kui ka asjakohast reageerimist ettenägematutes kriisiolukordades.
Lisaks tuleb nii liikmesriikide kui ka Euroopa Liidu jaoks majanduskriisist tingitud äärmiselt pingelises eelarveolukorras kohaldada tärkava turumajandusega riikidele assigneeringute eraldamisel erilist rangust, sest kõnealuste riikide elatustase on mõnikord võrreldav teatavate liikmesriikide omaga.
Lisaks on kõnealused riigid meie peamised kaubanduskonkurendid ning nad ei ole seni üles näidanud piisavat koostöötahet ülemaailmse kokkuleppe saavutamiseks Doha voorus ega ka Kyoto protokolli järgse lahenduse leidmiseks.
Eespool esitatut arvesse võttes on esitatud alljärgnevad muudatusettepanekud.
Eespool esitatud tingimusi arvesse võttes on raportöör seisukohal, et ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb rahastamisallikate jagunemist (ümberjaotamine arengukoostöö rahastamisvahendi raames ja osaliselt eelarverubriigi 4 varude kasutamine), on asjakohane ja kooskõlas 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 a (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 a. on seisukohal, et ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega, on kooskõlas 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga; tuletab siiski meelde, et iga-aastased assigneeringud ajavahemikul 2010–2013 kinnitavad eelarvepädevad institutsioonid iga-aastase eelarvemenetluse raames;
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(5 a) Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu Euroopa Liidus ja määruse reguleerimisala laiendamise ettepanek puudutab riike, millest mõned on saavutanud Euroopa Liiduga võrreldava konkurentsivõimelisuse ja teatavate liikmesriikidega sarnase keskmise elatustaseme, peaks ühenduse abi olema proportsionaalne abisaavate riikide tehtud jõupingutustega, et avada oma turud, järgida Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni raames sõlmitud rahvusvahelisi kokkuleppeid ning osaleda kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ülemaailmsete eesmärkide täitmisel.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 – punkt 3
Määrus (EÜ) nr 1934/2006
Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Käesoleva määruse kohaseid ühenduse vahendeid võib eraldada ainult nendele riikidele, mis järgivad Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni raames sõlmitud rahvusvahelisi kokkuleppeid, osalevad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ülemaailmsete eesmärkide täitmisel ning on valmis arendama Euroopa Liiduga majandussuhteid selge vastastikkuse alusel.
MENETLUS
Pealkiri
Rahastamisvahendi loomine koostööks tööstusriikidega (määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine)
Viited
KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(CNS)
Vastutav komisjon
INTA
Arvamuse esitaja(d)
Istungil teada andmise kuupäev
BUDG
14.9.2009
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Alain Lamassoure
5.10.2009
Arutamine parlamendikomisjonis
4.11.2009
16.11.2009
Vastuvõtmise kuupäev
16.11.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
36
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Marta Andreasen, Francesca Balzani, Reimer Böge, Lajos Bokros, Giovanni Collino, Isabelle Durant, James Elles, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Eider Gardiazábal Rubial, Salvador Garriga Polledo, Jens Geier, Ivars Godmanis, Ingeborg Gräßle, Estelle Grelier, Jutta Haug, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Anne E. Jensen, Ivailo Kalfin, Sergej Kozlík, Alain Lamassoure, Janusz Lewandowski, Barbara Matera, Claudio Morganti, Miguel Portas, Dominique Riquet, László Surján
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
François Alfonsi, Maria Da Graça Carvalho, Frédéric Daerden, Roberto Gualtieri, Giovanni La Via, Derek Vaughan, Axel Voss
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Cecilia Wikström
MENETLUS
Pealkiri
Rahastamisvahendi loomine koostööks tööstusriikidega (määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine)
Viited
KOM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD)
EP-le esitamise kuupäev
21.4.2009
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
INTA
14.9.2009
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
AFET
14.9.2009
DEVE
14.9.2009
BUDG
14.9.2009
Kaasatud komisjon(id)
istungil teada andmise kuupäev
AFET
11.2.2010
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Helmut Scholz
1.9.2009
Arutamine parlamendikomisjonis
29.9.2009
10.11.2009
14.1.2010
27.1.2010
Vastuvõtmise kuupäev
17.3.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
22
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
William (The Earl of) Dartmouth, Laima Liucija Andrikienė, David Campbell Bannerman, Daniel Caspary, Joe Higgins, Yannick Jadot, Metin Kazak, Bernd Lange, David Martin, Vital Moreira, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Iuliu Winkler, Jan Zahradil, Pablo Zalba Bidegain, Paweł Zalewski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Catherine Bearder, George Sabin Cutaş, Salvatore Iacolino, Libor Rouček, Michael Theurer, Jarosław Leszek Wałęsa
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Sylvie Guillaume
