P6_TA(2005)0213
Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***I
A6-0108/2005
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ( KOM(2004)0516 – C6-0099/2004 – 2004/0175(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2004)0516 ) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, vastavalt millele komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku ( C6-0099/2004 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ( A6-0108/2005 ),
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
P6_TC1-COD(2004)0175
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
2005/.../EÜ
, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ELT C
,
võttes arvesse regioonide komitee arvamust ELT C
,
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras
Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta seisukoht.
ning arvestades järgmist: (1)
Võttes arvesse ühenduse eri piirkondade mitmekesisust, peab ühenduse keskkonnapoliitika eesmärk olema kaitstuse kõrge tase.
Keskkonnapoliitika ettevalmistamisel tuleb ühendusel arvesse võtta kättesaadavaid teaduse- ja tehnikaalaseid andmeid, keskkonnatingimusi ühenduse eri piirkondades, ühenduse majanduslikku ja sotsiaalset arengut tervikuna ning ühenduse piirkondade tasakaalustatud arengut.
Paljude keskkonnapoliitika põhimõtete rakendamiseks on tarvis andmeid mitmesuguste ruumiobjektide kohta.
Peale selle on samasuguseid andmeid sageli vaja selleks, et kavandada ja rakendada muid ühenduse põhimõtteid, millesse vastavalt asutamislepingu artiklile 6 tuleb integreerida keskkonnakaitsealased nõuded.
Sellise integratsiooni kindlustamiseks on vaja kehtestada meede nende valdkondade teabe pakkujate ja kasutajate tegevuse kooskõlastamiseks, et oleks võimalik kombineerida eri sektoritest pärit teadmisi ja andmeid.
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1600/2002/EÜ EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.
vastu võetud kuuendas keskkonnaalases tegevuskavas nõutakse, et ühenduse keskkonnalaste otsuste tegemisel pöörataks täit tähelepanu nende otsuste komplekssusele ning piirkondlike ja kohalike erinevuste arvestamisele.
See programm kutsub üles panema rõhku Euroopa algatuste arendamisele, millega tõstetakse üldsuse ja kohalike asutuste teadlikkust ning parandatakse keskkonnaseisundi ja selle suundumuste teaduslikku tundmist ning neid käsitlevate andmete ja teabe kogumist.
Selles nõutakse ühtlasi järgmiste esmatähtsate tegevussuundade järgimist: poliitikameetmete eel- ja järelhindamine, seoste loomine keskkondlike ja muude tegurite vahel teabe-, õppe-, uurimistöö-, haridus- ja poliitikavaldkondades, korrapärase teavitamise tagamine muuhulgas ka laiema üldsuse informeerimiseks, ning info- ja aruandlussüsteemide regulaarne järelevalve.
See nõuab lisaks seire- ja andmekogumissüsteemide tõhusat käsitlemist tulevastes keskkonnaalastes õigusaktides ning maakera seisundi seiresüsteemide ja -vahendite kiiremat väljaarendamist, et toetada liikmesriike asjakohaste andmekogumissüsteemide rajamisel.
Kuuendas keskkonnalases tegevuskavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalike ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, jaotuse ja ligipääsetavuse osas on hulk tõsiseid probleeme.
(3)
Ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse ja ligipääsetavuse probleemid on ühised paljude poliitika- ja teabevaldkondade jaoks ja annavad end tunda mitmel avaliku sektori institutsioonide tasandil.
Nende probleemide lahendamiseks on tarvis meetmeid, mis käsitlevad ristkasutatavate ruumiandmete vahetust, ühiskasutust, kättesaadavust ja kasutamist.
Seetõttu tuleks rajada ruumiandmete alane ühenduse infrastruktuur.
(4)
Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur, lühendnimetusega INSPIRE (
Infrastructure for Spatial Information in the European Community)
, peaks rajanema liikmesriikides loodud ja ühiseeskirjadega vastavusse viidud ruumiandmete infrastruktuuridele, mida on täiendatud ühenduse tasandil võetud meetmete abil.
Nende meetmetega tuleks tagada, et liikmesriikide loodud ruumiandmete alased infrastruktuurid on nõuetekohased ja kasutatavad ka piiriüleselt.
(5)
Liikmesriikides asuvad ruumiandmete infrastruktuurid tuleks kavandada nii, et oleks tagatud ruumiandmete talletamine, kättesaadavus ja säilimine kõige optimaalsemal tasemel; et oleks võimalik ühtselt kombineerida kogu ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmeid ja et need oleksid kättesaadavad mitmele kasutajale ja süsteemile; et ühe tasandi avaliku sektori institutsioonide kogutud ruumiandmeid oleks võimalik jagada kõigi tasandite avaliku sektori institutsioonidega; et ruumiandmete kättesaadavuse tingimused ei piiraks nende laialdast kasutamist; et on kerge leida olemasolevaid ruumiandmeid, hinnata nende sobivust konkreetseks otstarbeks ja teada saada nende kasutamise suhtes kohaldatavaid tingimusi.
(6)
Käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmed kattuvad teataval määral andmetega, mida on käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta.
ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.
Ruumiandmete tehnilised ja majanduslikud küljed takistavad siiski ruumiandmete kasutamist keskkonnapoliitika toetamisel ning keskkonnaalaselt kaalutlemist väärivate asjaolude lülitamist teiste valdkondade tegevuspõhimõtetesse.
Seega on vaja ruumiandmete kohta vastu võtta erimeetmed, mis käsitlevad kohustusi, erandeid ja kaitseabinõusid.
Käesolevas direktiivis sätestatu ei piira direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist, välja arvatud mõned sätted, mis käsitlevad käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmetele juurdepääsu kitsendamise põhjuseid, et vältida käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmete kasutamise põhjendamatut piiramist.
(7)
Käesolevas direktiivis sätestatu ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.
kohaldamist, mille eesmärgid täiendavad käesoleva direktiivi eesmärke.
Komisjon peaks tulevikus siiski võtma meetmeid käesoleva direktiiviga hõlmatud riikliku sektori erikategooriatesse kuuluva teabe taaskasutamise küsimustes.
(8)
Ruumiandmete alase infrastruktuuri rajamine Euroopa Ühenduses annab arvestatava lisaväärtuse teistele ühenduse algatustele, näiteks nõukogu
21. mai 2002. aasta
määrusega (EÜ) nr 876/2002 loodavale ühisettevõtele Galileo, EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1.
ning ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (
Global Monitoring for Environment and Security
, GMES): GMESi suutlikkuse loomine 2008. aastaks KOM(2004)
0065
.
, kuid saab samal ajal neist ka kasu.
Et ära kasutada nende algatuste vahelist vastasmõju, peaksid liikmesriigid kaaluma Galileo ja GMESi andmete, eelkõige Galileo ruumilisi ja ajalisi suhteid käsitlevate andmete ja teenuste kasutamist kohe, kui need muutuvad kättesaadavaks.
(9)
Riikide ja ühenduse tasandil tehakse mitmeid algatusi kogumaks, ühtlustamaks ja korraldamaks ruumiandmete levitamist ja kasutamist.
Selliseid algatusi võib luua ühenduse õigusaktidega (näiteks komisjoni 17. juuli 2000. aasta otsus 2000/479/EÜ Euroopa saasteainete heitkoguste registri (
European Pollutant Emission Register
, EPER) rakendamise kohta saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitleva nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (
Integrated Pollution and Prevention Control
, IPPC) artikli 15 kohaselt, EÜT L 192, 28.7.2000, lk 36.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus)), ELT L 324, 11.12.2003, lk 1
.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17).
ühenduse rahastatavate programmide raames (näiteks CORINE maakatte kaardistamise programm, Euroopa transpordipoliitika teabesüsteem) või riikide ja piirkondade tasemel võetud algatustest lähtudes.
Käesoleva direktiiviga mitte üksnes ei täiendata selliseid algatusi raamistikuga, mis võimaldab nende ristkasutust, vaid ka arendatakse edasi olemasolevaid kogemusi ja algatusi, et mitte korrata juba tehtud tööd.
(10)
Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ruumiandmete suhtes, mis on avaliku sektori institutsioonide valduses või mida hallatakse nende nimel, ning ruumiandmete kasutamise suhtes avaliku sektori institutsioonide poolt nende riiklike ülesannete täitmisel.
Kui teatavad tingimused on täidetud, tuleks seda kohaldada ka ruumiandmete suhtes, mis on muude füüsiliste või juriidiliste isikute valduses kui avaliku sektori institutsioonid, juhul kui kõnealused füüsilised või juriidilised isikud seda nõuavad.
(11)
Käesoleva direktiiviga ei tohiks sätestada nõudeid uute andmete kogumiseks keskkonnaseisundi kohta või selliste andmete edastamiseks komisjonile, kuna neid küsimusi reguleerivad muud keskkonnaga seotud õigusaktid.
(12)
Siseriiklike infrastruktuuride rakendamine peaks olema järkjärguline ning vastavalt sellele tuleks käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmete kategooriad tähtsuse järgi reastada.
Rakendamisel tuleks arvestada, mil määral ruumiandmeid vajatakse mitmesuguste poliitikavaldkondade arvukates andmesüsteemides, kui tähtsad on ühtlustatud ruumiandmeid vajavate ühenduse tegevuspõhimõtete raames ette nähtud meetmed ning millised on liikmesriikide edusammud ühtlustamise alal.
(13)
Olemasolevate andmete täielikku ärakasutamist takistab peamiselt aja ja ressursside kulu olemasolevate ruumiandmete otsimisel või selle väljaselgitamisel, kas neid on võimalik konkreetsel eesmärgil kasutada.
Liikmesriigid peaksid seetõttu metaandmete kujul koostama olemasolevate ruumiandmekogumite ja ruumiandmeteenuste kirjeldused.
(14)
Kuna ruumiandmete korralduse ja ligipääsu süsteemide ja vormide paljusus ühenduses raskendab keskkonda otseselt või kaudselt mõjutavate ühenduse õigusaktide sõnastamist, rakendamist, seiret ja hindamist, tuleks ette näha rakendusmeetmed, mis hõlbustaksid ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmete kasutamist.
Need meetmed tuleks kavandada nii, et ruumiandmekogumid oleksid ristkasutatavad, ja liikmesriigid peaksid tagama, et ristkasutatavuse saavutamiseks vajalike andmete ja teabe hankimist mingil viisil ei kitsendata.
(15)
Ruumiandmete ühiseks kasutamiseks ühenduse eri tasandite avaliku sektori institutsioonide vahel on vajalikud võrguteenused.
Need võrguteenused peaksid võimaldama ruumiandmeid leida, töödelda, vaadata ja alla laadida ning kasutada ruumiandme- ja e-kaubandusteenuseid.
Et tagada liikmesriikide rajatud infrastruktuuride ristkasutatavus, peaksid võrguteenused toimima kooskõlas ühiselt kokkulepitud spetsifikatsioonidega ning vastama minimaalsetele tõhususkriteeriumidele.
Võrguteenused peaks hõlmama ka
võrguühendusvõimalust
, et avaliku sektori institutsioonid saaksid teha oma andmekogumid kättesaadavaks.
(16)
Liikmesriikide kogemused on näidanud, et ruumiandmete infrastruktuuri edukaks rakendamiseks on oluline,
et minimaalne hulk tasuta teenuseid oleks üldsusele kättesaadav.
Liikmesriigid
ja Euroopa Liit
peaksid seetõttu tegema vähemalt
ruumiandmekogumite
otsimise ja vaatamise teenused tasuta kättesaadavaks.
(17)
Teatavad otseselt või kaudselt keskkonda mõjutavatesse ühenduse poliitikavaldkondadesse kuuluvad ruumiandmete kogumid ja sellealased teenused on kolmandate isikute valduses.
Liikmesriigid peaksid seetõttu andma kolmandatele isikutele võimaluse riiklike infrastruktuuride loomisele kaasa aidata, kui see ei häiri neisse infrastruktuuridesse kuuluvate ruumiandmete ja ruumiandmeteenuste kasutamise ühtsust ja lihtsust.
(18)
Et toetada riiklike infrastruktuuride integreerimist ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri, peaksid liikmesriigid võimaldama juurdepääsu oma infrastruktuuridele ühenduse geoinfoportaali kaudu, mida haldab komisjon, samuti mis tahes juurdepääsupunktide kaudu, mida nad ise otsustavad rajada.
(19)
Et teha kättesaadavaks eri tasandite avaliku sektori institutsioonidelt pärit teave, peaksid liikmesriigid kaotama kõnealuse teemaga seotud takistused, millega avaliku sektori institutsioonid puutuvad kokku riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, täites oma riiklikke ülesandeid, mis otseselt või kaudselt võivad mõjutada keskkonda.
Need takistused tuleks kõrvaldada sel määral, et osutuks võimalikuks teabe kasutamine riikliku ülesande täitmiseks.
Kui avaliku sektori institutsioonid on hõivatud nii äritegevuse kui ka riiklike ülesannetega, peaksid liikmesriigid võtma asjakohased meetmed konkurentsimoonutuste ärahoidmiseks.
(20)
Raamistik ruumiandmete ühiskasutuseks ei tohiks vahet teha avaliku sektori institutsioonide vahel samas liikmesriigis, samuti teistes liikmesriikides asuvate avaliku sektori institutsioonide ja ühenduse institutsioonide vahel.
Kuna ühenduse institutsioonidel ja asutustel on sageli vajadus integreerida ja hinnata kõigist liikmesriikidest pärinevaid ruumiandmeid, peaks neil olema võimalus ruumiandmete alastele teenustele ligi pääseda ja neid kasutada ühtlustatud tingimustel.
(21)
Vaatamata sellele, et kasutamisele ei tohi seada rahalisi piiranguid, ei takista see ruumiandmekogumeid ja -teenuseid tootval avalikul sektoril rahalise kompensatsiooni nõudmist kõnealuseid ruumiandmekogumeid ja -teenuseid kasutavatelt avaliku sektori institutsioonidelt.
(22)
Pidades silmas kolmandate isikute osutatavate lisaväärtusteenuste arendamist nii avaliku sektori institutsioonide kui üldsuse huvides, on vaja haldus- või riigipiiriüleste andmete kättesaadavust ja taaskasutamist lihtsustada.
(23)
Ruumiandmete infrastruktuuride tegelik rakendamine nõuab kooskõlastamist kõigi nende vahel, kes on selliste infrastruktuuride rajamisest huvitatud kas teabe esitajatena või kasutajatena.
Seetõttu tuleks luua asjakohased kooskõlastussüsteemid,
mis laieneksid erinevatele valitsemistasanditele ja arvestaksid volituste ja vastutusalade jaotusega liikmesriikides.
(24)
Et ära kasutada Euroopa
ja rahvusvaheliste
standardiasutuste sellealaseid kogemusi, on asjakohane toetada käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikke meetmeid standarditega, mille võtavad vastu Euroopa standardiasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord) EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.
Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
sätestatud menetlusele
ning rahvusvaheliste standardiasutuste vastu võetud standarditele
.
(25)
Kuna nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe ja -vaatlusvõrgu rajamise kohta) EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1.
Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).
asutatud Euroopa Keskkonnagentuuri ülesandeks on anda ühendusele objektiivset, usaldatavat ja võrreldavat keskkonnaalast teavet ühenduse tasemel ja tema eesmärk on muuhulgas parandada poliitikaga seotud teabe vahetust liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide vahel, peaks agentuur aktiivselt kaasa aitama käesoleva direktiivi rakendamisele.
(26)
Kuna käesolev direktiiv on raamdirektiiv, on selle rakendamiseks vaja täiendavaid otsuseid, milles võetakse arvesse muutuvat poliitilist, institutsioonilist ja organisatsioonilist konteksti ning ruumiandmesüsteemide ja -teenustega seotud tehnika kiiret arengut.
Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks seega vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
.
(27)
Käesoleva direktiivi rakendamist käsitlevate otsuste ja ruumiandmete infrastruktuuri edasise arendamise ettevalmistamine ühenduses nõuavad pidevat järelevalvet direktiivi rakendamise üle ning korrapärast aruandlust.
(28)
Käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ruumiandmete alase infrastruktuuri rajamist ühenduses, ei saa liikmesriigid rahuldavalt saavutada selle ülesande riikideüleste aspektide tõttu ning ühenduse üldise vajaduse tõttu kooskõlastada ruumiandmetele juurdepääsemise tingimused.
Seetõttu on seda eesmärki võimalik paremini saavutada ühenduse tasemel ning ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud
eesmärgi
saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
I peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
1.
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse
sellise strateegilise planeerimise komponendid või tähtsaimad põhimõtted, mis on kavandatud
ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri loomiseks
ning see on vajalik ühenduse
säästva arengu poliitika
ja muude
poliitikavaldkondade või tegevuste
rakendamiseks, millel võib olla otsene või kaudne mõju keskkonnale
ja ruumiandmete haldamisele.
2.
Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur
põhineb
liikmesriikide
loodud
ja hallatavatel ruumiandmete infrastruktuuridel
ning mis tahes asjakohastel infrastruktuuridel, mis juba eksisteerivad ühenduse tasandil.
Nende infrastruktuuride koostiselemendid hõlmavad metaandmeid, ruumiandmekogumeid ja ruumiandmetega seotud teenuseid, võrguteenuseid ja –tehnoloogiaid; lepinguid ühiskasutuse, juurdepääsu ja kasutamise kohta, kooskõlastus- ja järelevalvemehhanisme, -protsesse ning -
menetlusi
.
Artikkel
2
1.
Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist, kui pole sätestatud teisiti.
2.
Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira direktiivi 2003/98/EÜ kohaldamist.
Artikkel 3
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)
ruumiandmete infrastruktuur – infrastruktuur, mille koostisosad hõlmavad metaandmeid, ruumiandmekogumeid ja ruumiandmeteenuseid; võrguteenuseid ja -tehnoloogiaid; andmete jagamise, neile juurdepääsu ja nende kasutamise lepinguid; ning kooskõlastus- ja jälgimissüsteeme, menetlusi ja toiminguid, mida algatatakse, viiakse läbi või tehakse kättesaadavaks vastavalt käesolevale direktiivile;
2)
ruumiandmed – mis tahes andmed, mis otseselt või kaudselt osutavad konkreetsele asukohale või geograafilisele alale;
3)
ruumiandmekogum – ruumiandmete konkreetne tuvastatav kogum;
4)
ruumiandmeteenused – toimingud, mida võib arvutiprogrammide abil andmekogumitesse kuuluvate ruumiandmetega või nendega seotud metaandmetega teha;
5)
ruumiobjekt – konkreetse paiga või geograafilise alaga seotud reaalse objekti abstraktne kujutis;
6)
metaandmed – teave, mis kirjeldab ruumiandmekogumeid ja ruumiandmeteenuseid ning võimaldab neid leida, registreerida ja kasutada;
7)
avaliku sektori institutsioon –
a)
mis tahes valitsusasutus või muu riiklik haldusasutus, kaasa arvatud riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik-õiguslikud nõuandeorganid;
b)
mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes täidab siseriiklike õigusaktide alusel avaliku halduse ülesandeid, sh keskkonnaga seotud eriülesanded, tegevused või teenused ja tehniline tugi, mida antakse igal juhul selle parandamise eesmärgil ning
c)
mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes töötab punktis a või b osutatud asutuse või isiku alluvuses või täidab ülesandeid avalikus sektoris või osutab avalikke teenuseid;
Liikmesriigid võivad sätestada, et juhul kui asutused või institutsioonid tegutsevad õigusemõistjana või seaduseandjana, ei loeta neid käesoleva direktiivi kohaldamisel avaliku sektori institutsiooniks;
8)
kolmas isik – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes pole avaliku sektori institutsioon.
Artikkel 4
1.
Käesolev direktiiv katab ruumiandmekogumid, mis vastavad järgmistele tingimustele:
a)
nad on seotud liikmesriigi jurisdiktsiooni all oleva alaga;
b)
nad on salvestatud elektroonilisel kujul;
c)
nad on järgmiste isikute või nende nimel tegutsevate isikute valduses:
i)
asutus, mis on andmed loonud või vastu võtnud avaliku sektori institutsioonilt, või asutus, mis andmeid haldab või ajakohastab;
ii)
kolmas isik, kellele kooskõlas artikli 14 lõikega 3 on tehtud kättesaadavaks võrguühendusteenused;
d)
andmed on seotud ühe või mitme I, II või III lisas loetletud valdkonnaga.
2.
Käesolev direktiiv hõlmab samuti ruumiandmeteenuseid, mis on seotud lõikes 1 viidatud ruumiandmekogumites olevate andmetega.
3.
Lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele vastavate ruumiandmekogumite puhul, mille intellektuaalse omandi õigused kuuluvad kolmandale isikule, võib avaliku sektori institutsioon vastavalt käesolevale direktiivile võtta meetmeid üksnes selle kolmanda isiku nõusolekul.
4.
Ruumiandmete puhul, mis on liikmesriigis valitsussektori madalaimal tasemel oleva avaliku sektori institutsiooni valduses või mida valdab selle avaliku sektori institutsiooni nimel tegutsev isik, kohaldatakse käesolevat direktiivi erandina lõikest 1 üksnes selliste ruumiandmete suhtes, mille kogumist või levitamist kooskõlastab mõni muu avaliku sektori institutsioon või nõuavad riigi õigusaktid.
5.
Komisjon võib artikli 27 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt muuta I, II ja III lisas viidatud ruumiandmete kohta käivaid sätteid, et võtta arvesse kasvavat vajadust ruumiandmete järele, mis toetavad ühenduse tegevuspõhimõtteid, millel on otsene või kaudne mõju keskkonnale.
II peatükk
Metaandmed
Artikkel 5
1.
Liikmesriigid tagavad, et ruumiandmekogumite ja -teenuste jaoks luuakse metaandmed ning et need on ajakohased.
2.
Metaandmed sisaldavad järgmist teavet:
a)
ruumiandmekogumite vastavus
artikli 8
lõikes 1 osutatud rakenduseeskirjadele;
b)
ruumiandmekogumite ja -teenuste kasutusõigused
ning nendega seotud kulud;
c)
ruumiandmete kvaliteet ja kehtivus;
d)
ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku sektori institutsioonid;
e)
ruumiandmekogumid, millele üldsuse juurdepääs on piiratud vastavalt
artiklile 16
, ja selliste piirangute põhjused.
3.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada metaandmete täielikkus ja
kohane
kvaliteet.
Artikkel 6
Liikmesriigid loovad
artiklis 5
osutatud metaandmed järgmise ajakava järgi:
a)
mitte hiljem kui
...
*
3 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
,
kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
on seotud
I ja II lisas loetletud
valdkondadega
;
b)
mitte hiljem kui
...
**
6 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
*
,
kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
on seotud
III lisas loetletud
valdkondadega
.
Artikkel 7
Komisjon võtab
artikli 27
lõikes 2 osutatud korras vastu
artikli 5
rakenduseeskirjad.
III peatükk
Ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavus
Artikkel 8
1.
Komisjon võtab
artikli 27
lõikes 2 osutatud korras vastu rakenduseeskirjad, milles sätestatakse:
a)
spetsifikatsioonid ruumiandmete ühtlustamiseks;
b)
ruumiandmete vahetuse kord.
2.
Liikmesriikide riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi esindajatele nende tähtsuse tõttu ruumiandmete tootjate, valdajate ja pakkujatena ning ka füüsilistele ja juriidilistele
isikutele, kes tunnevad
asjakohaste
ruumiandmete vastu huvi oma rolli tõttu ruumiandmete infrastruktuuris, mis hõlmab kasutajat, tootjat, lisaväärtusteenuste osutajat või kooskõlastavat asutust, antakse võimalus osaleda lõikes 1 sätestatud rakenduseeskirjade
sisu üle peetavates ettevalmistavates aruteludes enne artikli 27 lõikes 1 nimetatud komitee poolset läbivaatamist.
Artikkel 9
1.
Artikli
8 lõikes 1
ettenähtud rakenduseeskirjad koostatakse, et tagada ruumiandmekogumite kombineeerimise võimalus ja teenuste interaktiivsus, nii et tulemuseks on ruumiandmekogumite ühtne kombinatsioon, mis annab lisaväärtust, nõudmata inimoperaatorilt või arvutilt erilisi jõupingutusi.
2.
Artikli
8 lõikes 1
sätestatud rakenduseeskirjad hõlmavad ruumiandmetega seotud ruumiobjektide määratlust ja liigitust ning viisi, kuidas need ruumiandmed on seotud geograafiliste objektidega.
Artikkel 10
1.
Kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis kuuluvad I või II lisas loetletud
valdkondadesse
, peavad artikli
8 lõikes 1
ettenähtud rakenduseeskirjad vastama
käesoleva artikli
lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele.
2.
Rakenduseeskirjad käsitlevad ruumiandmete järgmisi aspekte:
a)
ruumiobjektide unikaalsete identifikaatorite ühtne süsteem;
b)
ruumiobjektide vahelised suhted;
c)
võtmeatribuudid ja vastavad mitmekeelsed mõistete sõnaraamatud, mida vajatakse tegevustes,
millel võib olla otsene või kaudne mõju keskkonnale;
d)
andmete ajalist mõõdet käsitleva teabe vahetamise viis;
e)
andmete ajakohastamisega seotud muudatuste vahetamise viis.
3.
Rakenduseeskirjad koostatakse nii, et oleks tagatud vastavus teabeühikute vahel, mis viitavad samale asukohale või teabeühikute vahel, mis viitavad samale erinevates mõõtkavades esitatud objektile.
4.
Rakenduseeskirjad koostatakse nii, et on tagatud eri ruumiandmekogumitest saadud andmete võrreldavus
artikli 9
lõikes 2 ja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud aspektidest.
Artikkel 11
Artikli
8 lõikes 1
ettenähtud rakenduseeskirjad võetakse vastu järgmise ajakava järgi:
a)
mitte hiljem kui
... *
2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
,
kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
on seotud
I lisas loetletud
valdkondadega
;
b)
mitte hiljem kui
... **
5 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
*
,
kui tegemist on ruumiandmekogumitega, mis
on seotud
II või III lisas loetletud
valdkondadega
.
Artikkel 12
Liikmesriigid tagavad, et rohkem kui kaks aastat pärast vastavate, artikli
8 lõikes 1
sätestatud kirjelduste vastuvõtmise kuupäeva kogutud või ajakohastatud ruumiandmekogumid viiakse nende kirjeldustega vastavusse kas ruumiandmekogumite kohandamise või ümberkujundamise teel.
Artikkel 13
1.
Liikmesriigid tagavad, et avaliku sektori institutsioonid või kolmandad isikud teevad
artikli 8 lõikes 1
sätestatud rakenduseeskirjade järgimiseks vajaliku teabe või andmed kättesaadavaks tingimustel, mis ei piira nende andmete ja teabe kasutamist kõnealuseks otstarbeks.
2.
2 Et tagada üle kahe
või enama
liikmesriigi vahelise piiri ulatuvaid ruumiobjekte käsitlevate ruumiandmete sidusus, otsustavad liikmesriigid vajadusel selliste ühiste objektide piiride ja paiknemise küsimused vastastikuse kokkuleppe teel.
IV peatükk
Võrguteenused
Artikkel 14
1.
Liikmesriigid rajavad ja haldavad
võrguühendusteenuseid
, et teha metaandmed ja ruumiandmekogumid kättesaadavaks
artikli 15
lõikes 1 osutatud teenuste abil.
2.
Lõikes 1 osutatud
võrguühendusteenused
tehakse kättesaadavaks avaliku sektori institutsioonidele.
3.
Lõikes 1 osutatud
võrguühendusteenused
tehakse kättesaadavaks kolmandatele isikutele nende
taotlusel
, tingimusel, et ruumiandmekogumid ja -teenused vastavad rakenduseeskirjadele, milles on sätestatud kohustused eelkõige seoses metaandmete, võrguteenuste ning
koostalitlusvõimega
.
Artikkel 15
1.
Liikmesriigid rajavad järgmiste teenuste võrgu ja hoiavad seda käigus selliste ruumiandmekogumite ja -teenuste kasutamiseks, mille jaoks käesoleva direktiivi kohaselt on loodud metaandmed:
a)
otsimisteenused, mille abil on võimalik leida ruumiandmekogumeid ja -teenuseid vastavate metaandmete tähenduse järgi ning kuvada metaandmete sisu;
b)
vaatamisteenused, mille abil saab ruumiandmekogumeid vähemalt kuvada, neis vajalikku kohta leida, neid suurendada ja vähendada, kõrvuti või ülestikku asetada ning kuvada seletavat teavet või metaandmete asjaomast sisu;
c)
allalaadimisteenused, mis võimaldavad alla laadida ruumiandmekogumite või nende osade koopiaid;
d)
transformeerimisteenused, mis võimaldavad ruumiandmekogumeid muuta;
e)
nn ruumiandmekogumiteenuste tugiteenused, mis võimaldavad andmeteenuseid kasutusele võtta.
Need teenused peavad olema lihtsalt kasutatavad,
üldsusele kättesaadavad
ja Interneti või muude telekommunikatsioonivahendite kaudu ligipääsetavad.
2.
Lõike 1 punktis a osutatud teenuste puhul rakendatakse vähemalt järgmisi kombineeritavaid otsingukriteeriume:
a)
märksõnad;
b)
ruumiandmete ja -teenuste liigitus;
c)
ruumiandmete kvaliteet ja täpsus;
d)
artiklis 8
sätestatud
ruumiandmete ühtlustamise spetsifikatsioonidele
vastavuse aste;
e)
geograafiline asukoht,
f)
ruumiandmekogumite ja -teenuste juurdepääsu ja kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused;
g)
ruumiandmekogumite ja ruumiandmeteenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku sektori institutsioonid.
3.
Lõike 1 punktis d osutatud ümberkujundamisteenuseid kombineeritakse teiste samas lõikes osutatud teenustega nii, et kõiki kõnealuseid teenuseid oleks võimalik hallata vastavalt
artiklis 8
sätestatud rakenduseeskirjadele.
Artikkel 16
1.
Erandina direktiivi 2003/4/EÜ artikli 4 lõikest 2 ja käesoleva direktiivi
artikli 15
lõikest 1 võivad liikmesriigid piirata üldsuse juurdepääsu
artikli 15
lõike 1 punktides b–e osutatud teenustele või
artikli 17
lõikes 2 osutatud e-kaubandustele, kui selline juurdepääs kahjustab:
a)
avaliku sektori institutsioonide toimingute konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on seadusega ette nähtud;
b)
rahvusvahelisi suhteid, avalikku julgeolekut või riigikaitset;
c)
õigusemõistmist, mõne isiku õigust õiglasele kohtumõistmisele või avaliku sektori institutsiooni õigust viia läbi kriminaal- või distsiplinaaruurimisi;
d)
ärilise või tööstusinformatsiooni konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on kas siseriikliku või ühenduse õigusega sätestatud õigustatud majandushuvide kaitseks, kaasa arvatud üldsuse huvi säilitada statistiliste andmete konfidentsiaalsust ja maksusaladust;
e)
füüsilise isiku isikuandmete ja/või toimikute konfidentsiaalsust, kui see isik ei ole andnud nõusolekut andmete avaldamiseks üldsuse ees ja kui selline konfidentsiaalsus on sätestatud siseriikliku või ühenduse õigusega;
f)
keskkonnakaitset, juhul kui teave on sellega seotud, näiteks haruldaste liikide elupaigad.
2.
Lõikes 1 sätestatud juurdepääsu piiramise põhjuseid tõlgendatakse kitsendavalt, võttes üksikjuhtudel arvesse kõnealust juurdepääsu eeldavaid üldsuse huvisid.
Igal üksikjuhtumil uuritakse juurdepääsu piiramise või tingimuste kehtestamise mõju üldsuse huvidele, mis eeldaksid andmete avaldamist.
Vastavalt lõike 2 punktidele a, d, e ja f ei või liikmesriigid piirata juurdepääsu teabele keskkonda viidavate heitmete kohta.
Artikkel 17
1.
Liikmesriigid tagavad, et
artikli 15
lõike 1 punktides a ja b osutatud teenused on üldsusele kättesaadavad tasuta.
Avaliku sektori intellektuaalse omandi õiguste kaitsmiseks ruumiandmete osas võivad artikli 15 lõike 1 punktis b mainitud vaatamisteenuste kaudu kättesaadavaks tehtud andmed olla sellisel kujul, et neid ei ole võimalik kaubanduslikul eesmärgil uuesti kasutada, ja nende juurdepääsule võidakse kehtestada litsents, mis piirab andmete kasutamist.
2.
Kui avaliku sektori institutsioonid nõuavad tasu
artikli 15
lõike 1 punktides c või e osutatud teenuste eest, tagavad liikmesriigid e-kaubandusteenuste kättesaadavuse.
Artikkel 18
1.
Komisjon loob ühenduse geoinfoportaali ja haldab seda.
2.
Liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu
artikli 15
lõikes 1 osutatud teenustele ühenduse geoinfoportaali kaudu.
Liikmesriigid võivad luua juurdepääsu neile teenustele ka omaenda juurdepääsupunktide kaudu.
Artikkel 19
Komisjon võtab
artikli 27
lõikes 2 osutatud korras vastu käesoleva peatüki kohaldamise eeskirjad, milles sätestatakse eelkõige:
a)
Artikli 14
lõikes 1,
artiklis 15
ja
artikli 17
lõikes 2 osutatud teenuste tehnilised kirjeldused, milles on võetud arvesse tehnika arengut ja nende teenuste minimaalseid tõhususkriteeriume;
b)
artikli 14
lõikes 3 osutatud kohustused.
V peatükk
Andmete ühiskasutus ja taaskasutus
Artikkel 20
1.
Liikmesriigid võtavad vastu meetmed ruumiandmekogumite ja -teenuste ühiseks kasutamiseks avaliku sektori institutsioonide vahel.
Need meetmed võimaldavad liikmesriikide avaliku sektori institutsioonidel ning ühenduse institutsioonidel ja asutustel ligi pääseda ruumiandmekogumitele ja -teenustele ning vahetada ja kasutada neid kogumeid ja teenuseid selliste riiklike ülesannete täitmisel, mis võivad otseselt või kaudselt mõjutada keskkonda.
Esimeses lõigus ettenähtud meetmed on kasutamise osas ülimuslikud mis tahes tehingutest, menetlustest, õigusaktidest ja institutsioonilistest või finantssätetest tulenevate piirangute suhtes.
Liikmesriigid tagavad, et nende meetmete rakendamine ei piira juurdepääsu ruumiandmekogumitele ja -teenustele.
2.
Lõikes 1 sätestatud
korda
ruumiandmete
ühiskasutuseks
kohaldatakse ka
ühenduse või liikmesriikide poolt sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepetega asutatud organitele selliste ülesannete täitmisel,
millel võib olla otsene või kaudne mõju keskkonnale.
3.
Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed konkurentsimoonutuste
ärahoidmiseks
.
4.
Ühenduse institutsioonidele ja asutustele võimaldatakse
võrdsetel tingimustel
juurdepääs ruumiandmekogumitele ja
-teenustele.
Komisjon
võtab
artikli 27
lõikes 2 osutatud korras vastu rakenduseeskirjad sellise juurdepääsu ja sellega kaasnevate kasutusõiguste kohta.
Artikkel 21
Komisjon võtab
artikli 27
lõikes 2 osutatud korras vastu rakenduseeskirjad, et soodustada ruumiandmekogumite ja -teenuste võimalikku taaskasutamist kolmandate isikute poolt.
Need rakenduseeskirjad võivad sisaldada ühiste litsentsimistingimuste kehtestamist.
Ühtsete litsentside kehtestamine ei piira asjatult andmete taaskasutamist või teenuste kasutamist ning seda ei kasutata konkurentsi piiramiseks.
VI peatükk
Kooskõlastamine ja lisameetmed
Artikkel 22
1.
Liikmesriigid
tagavad
asjakohaste struktuuride ja mehhanismide
loomise
kõigi nende isikute panuste kooskõlastamiseks, kes on
valitsuse erinevatel tasanditel
huvitatud riigi ruumiandmete infrastruktuuridest.
Ruumiandmete infrastruktuuridest huvitatud hõlmavad
kasutajaid, tootjaid,
lisandväärtusteenuste
osutajaid ja kooskõlastusorganeid.
2.
Nende panuste hulka kuulub kasutajate vajaduste kindlakstegemine, kehtivatest tavadest teavitamine ja tagasiside käesoleva direktiivi rakendamise kohta.
Artikkel 23
1.
Komisjoni ülesanne on kooskõlastada ühenduse ruumiandmete infrastruktuure ühenduse tasandil ja teda abistab selles Euroopa Keskkonnaagentuur.
2.
Iga liikmesriik määrab kindlaks
kontaktpunkti
, kes vastutab kontaktide eest komisjoniga käesoleva direktiiviga seotud küsimustes,
võttes arvesse volituste ja vastutuste jaotust liikmesriikides.
Artikkel 24
Käesoleva direktiivi rakendamist võib toetada Euroopa standardiasutuste poolt direktiivis 98/34/EÜ sätestatud menetluse kohaselt
ja rahvusvaheliste standardiasutuste poolt
vastuvõetud standardite abil.
VII peatükk
Lõppsätted
Artikkel 25
1.
Liikmesriigid kontrollivad oma ruumiandmete infrastruktuuride rakendamist ja kasutamist.
2.
Lõikes 1 ettenähtud kontroll toimub kooskõlas komisjoni poolt
artikli 27
lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt vastuvõetud rakenduseeskirjadega.
3.
Lõikes 1 ettenähtud kontrollide käigus saadud teave tehakse pidevalt
üldsusele
ja komisjonile kättesaadavaks.
Artikkel 26
1.
Liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva direktiivi rakendamisest ja selle kohaldamisel saadud kogemustest.
Aruanne sisaldab:
a)
kirjeldust selle kohta, kuidas toimub kooskõlastamine ruumiandmekogumite ja -teenuste pakkujate, kasutajate ning vahendusasutuste vahel avalikus sektoris, millised on nende suhted kolmandate isikutega ning kvaliteedi tagamise asutustega;
b)
kirjeldust avaliku sektori institutsioonide või kolmandate isikute panuse kohta ruumiandmete infrastruktuuri toimimisse ja kooskõlastamisse;
c)
ülevaadet ruumiandmekogumite kättesaadavusest ja kvaliteedist ning ruumiandmeteenuste kättesaadavusest ja tõhususest;
d)
kokkuvõtet teabest ruumiandmete infrastruktuuri kasutamise kohta;
e)
avaliku sektori institutsioonide vaheliste
teabe ühtlustamist ja ühist kasutamist käsitlevate kokkulepete
kirjeldust;
f)
käesoleva direktiivi rakendamisega seotud kulude ja tulude kokkuvõtet.
2.
Lõikes 1 osutatud aruanne saadetakse komisjonile iga kolme aasta järel, esimest korda ... *
3 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
.
3.
Komisjon võtab
artikli 27
lõikes 2 osutatud korras vastu lõike 1 rakenduseeskirjad.
Artikkel 27
1.
Komisjoni abistab komitee.
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.
3.
Komitee võtab vastu oma töökorra.
Artikkel 28
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamisest
hiljemalt ...
*
7 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
ja edaspidi iga kuue aasta järel,
tuginedes artiklis 26 viidatud liikmesriikide aruannetele.
Vajaduse korral lisatakse kõnealusele aruandele ettepanekud ühenduse meetmete kohta.
Artikkel 29
1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid
hiljemalt ...
**
2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
*.
Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2.
Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 30
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva
Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 31
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
.
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
I LISA
Artikli 6
punktis a,
artikli 10
lõikes 1 ja
artikli 11
punktis a viidatud ruumiandmevaldkonnad
1.
Koordinaatsüsteemid
Süsteemid, milles ruumiandmete asukoht ruumis määratakse üheselt koordinaatide hulgaga (x,y,z) ja/või geodeetilisel referents- ja kõrgussüsteemil põhineva laiuse, pikkuse ja kõrgusega.
2.
Geograafilised ruutvõrgud
Ühtlustatud, ühise lähtepunktiga ning võrguruutude standardse paigutuse ja suurusega mitmetasandiline ruutvõtk.
3.
Geograafilised nimed
Alade, piirkondade, kohtade, linnade, äärelinnade, alevite või asulate nimed või muud üldist või ajaloolist huvi pakkuvad geograafilised või topograafilised tunnused.
4.
Haldusüksused
Haldusüksused, mis jagunevad riigi kohaliku, piirkondliku ja riikliku juhtimisega territooriumiks.
Haldusüksusi eraldavad halduspiirid.
Hõlmab ka riigipiire ja rannajoont.
5.
Transpordivõrgud
Maantee-, raudtee- ja veetranspordivõrgud ja nendega seotud infrastruktuurid.
Sisaldab eri võrkude vahelisi ühendusi.
Hõlmab ka otsuses
nr
1692/96/EÜ
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta
otsus nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta
(EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1).
Otsust on viimati muudetud otsusega nr 884/2004/EÜ (ELT L 167, 30.4.2004, lk 1).
määratletud üleeuroopalist transpordivõrku ja selle otsuse edaspidiseid muudatusi.
6.
Hüdrograafia
Nii looduslikud kui ka tehislikud hüdrograafilised objektid, sealhulgas jõed, järved, üleminekuveed, veehoidlad, põhjaveekihid, kanalid või muud veekogud, vajadusel võrgustike kujul ja seotuna muude võrgustikega.
Hõlmab direktiivis 2000/60/EÜ määratletud valgalasid ja alamvesikondi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).
Direktiivi on viimati muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).
.
7.
Kaitsealad
Kindlaksmääratud, konkreetsetel kaitse-eesmärkidel reguleeritavad või valitsetavad alad.
II LISA
Artikli 6
punktis a,
artikli 10
lõikes 1 ja
artikli 11
punktis b viidatud ruumiandmevaldkonnad
1.
Kõrgused
Maa-, ja jääpinna ning ookeani põhja digitaalsed reljeefimudelid.
Hõlmab maapinna reljeefi, batümeetriat ja kaldajooni.
2.
Maavalduste identifitseerimistunnused
Maavalduste geograafiline asukoht aadressielementide, tavaliselt tee või tänava nime, majanumbri ja postiindeksi järgi.
3.
Katastriüksused
Katastripiiridega kindlaksmääratud, konkreetse omandiõigusliku seisundiga alad.
4.
Maakate
Maapinna elutust või elusainest kate, kaasa arvatud tehislikud pinnakatted, põllumajandustaimed, metsad, (pool)looduslikud alad, märgalad ning veekogud.
5.
Ortokujutised
Maapinna georefereeritud kujutised, mis on talletatud satelliitidel või lennuvahenditel asuvate sensorite abil.
6.
Geoloogia
Geoloogiline iseloom vastavalt koostisele ja struktuurile, ning ladestumisel toimunud muutustele ja restruktureerumisele.
Hõlmab aluskivimit ja geomorfoloogiat.
III LISA
Artikli 6
punktis b ja
artikli 11
punktis b viidatud ruumiandmevaldkonnad
1.
Statistilised üksused
Rahvaloendustele või muule statistilisele teabele viitamise üksused.
2.
Ehitised
Ehitiste geograafiline asukoht
3.
Pinnas
Pinnas ja aluspinnas, mida on iseloomustatud sügavuse, tekstuuri, struktuuri, osakeste ja orgaanilise materjali sisalduse, kivimisisalduse,
erosiooni,
vajadusel keskmise kalde ja eeldatava veemahutavuse
järgi
.
4.
Maakasutus
Maa-ala iseloomustus olemasolevate ja tulevaste kasutusaspektide või sotsiaalmajandusliku sihtotstarbe järgi (nt elamu- tööstus-, äri-, põllumajandus-, metsa- või puhkemaa).
5.
Inimeste tervis ja ohutus
Otseselt keskkonnaseisundist tingitud (epideemiad ja nakkushaigused,
loodusõnnetustest
, rasketest keskkonnaoludest, õhusaastest, kemikaalidest, osoonikihi kahanemisest, mürast jne) või kaudselt keskkonnaseisundiga seotud (toit,
ühenduse õigusaktidega reguleeritud
geneetiliselt muundatud organismid, stress
jne
)
haigestuvuse ja surevuse
jaotumine geograafilisel alal.
Liiklusõnnetuste geograafiline jaotus.
6.
Kommunikatsioonid ja riiklikud teenused
Kommunikatsioonid ja riiklikud teenused hõlmavad maa-aluseid ja maapealseid tehnovõrke ja -rajatisi, nt dreenid, jäätmekäitlus, energiavarustus, side ja veevärk, ning haldus- ja sotsiaalvaldkonna riiklikke teenuseid, nt haldusorganid, koolid ja haiglad.
7.
Keskkonnaseirerajatised
Keskkonnaseirerajatiste loomisel ja toimimisel jälgitakse ja mõõdetakse heitmeid, keskkonnaseisundit (merekeskkond, maismaa pinnavesi ja põhjavesi, õhk ja pinnas) ning muid ökosüsteemi parameetreid (bioloogiline mitmekesisus, taimekasvu ökoloogilised tingimused jne) asutuste poolt või nende nimel.
8.
Tootmis- ja tööstusrajatised
Tööstusliku tootmise alad.
Hõlmab veevõtukohti, kaevandusi ja ladustamiskohti.
9.
Põllumajandus- ja akvakultuurirajatised
Põllumajandusseadmed ja tootmisrajatised (sealhulgas niisutussüsteemid, kasvuhooned ja laudad).
10.
Elanikkonna jaotumine – demograafia
Elanike geograafiline jaotumine koordinaatvõrgustiku ruutude, piirkondade, haldusüksuste või muude jaotusüksuste alusel.
See hõlmab ka elanikkonna karakteristikuid ja aktiivsustasemeid.
11.
Majandamistsoonid/piirangutsoonid/reguleeritud tsoonid ja aruandlusüksused
Alad, mille valitsemisest, reguleerimisest või kasutamisest antakse aru
rahvusvahelisel,
Euroopa, riikide, piirkondade või kohalikul tasandil.
Hõlmab jäätmeuputuskohti, joogiveeallikate ümber asuvaid piirangutsoone, nitraaditundlikke tsoone, reguleeritavaid laevateid merel või suurtel
siseveekogudel, jäätmeuputuskeelualasid
, mürapiirangutsoone, geoloogiliste uuringute ja kaevanduste alasid,
vesikonnaalasid,
rannikute majandusalasid ja keskkonna seisukohast olulisi aruandlusüksusi.
12.
Inimtegevuse surve all olevad alad
Inimtegevuse surve all olevad alad, sh saastunud alad ning müra- ja kiirgustsoonid.
13.
Looduslikud ohutsoonid.
Tundlikud alad, mida iseloomustavad looduslikud riskitegurid (kõik atmosfäärilised, hüdroloogilised, seismilised, vulkaanilised ja
kulutulega seotud nähtused,
mis oma asukoha, raskusastme ja sageduse tõttu võivad
tekitada
ühiskonnale tõsist kahju), nt üleujutused,
lumelaviinid,
laviinid, metsatulekahjud, maavärinad, vulkaanipursked,
maalihked ja pinnase vajumine.
14
.
Atmosfääritingimused
Füüsikalised tingimused atmosfääris.
Hõlmab mõõtmiste ja modelleerimise tulemusel või nende kahe meetodi kombineerimisel saadud ruumiandmeid ning mõõtmiskohti.
15
.
Meteoroloogilis-geograafilised näitajad
Ilmastikutingimused ja nende mõõtmine; sademed, temperatuur, evapotranspiratsioon, tuule kiirus ja suund.
16.
Okeanograafilis-geograafilised näitajad
Füüsikalised tingimused ookeanides (hoovused, soolasisaldus, lainekõrgus jne).
17.
Merepiirkonnad
Füüsikalised tingimused meredes ja soolastes veekogudes, mis on ühiste näitajate alusel jaotatud piirkondadeks ja alapiirkondadeks.
18.
Bio-geograafilised piirkonnad
Suhteliselt ühetaoliste ökoloogiliste tingimustega ja ühiste näitajatega alad.
19.
Elupaigad ja biotoobid
Geograafilised alad, mida iseloomustavad konkreetsed ökoloogilised tingimused ja mis on pinnaseks seal elunevatele elusorganismidele.
Hõlmab maa- või veealasid, mida eristatakse geograafiliste, abiootiliste ja biootiliste tunnuste järgi ja mis on täiesti looduslikud või poollooduslikud.
Hõlmab ka maapiirkondade väikesi maastikuelemente, nagu hekke, ojasid jne.
20.
Liikide jaotumine
Taime- ja loomaliikide geograafiline esinemissagedus koordinaatvõrgustiku ruutude, piirkondade, haldusüksuste või muude jaotusüksuste kaupa.
21.
Taastuvad energiaallikad
