P7_TA(2010)0201
Regionaalpoliitika ja selle rahastamise läbipaistvus
A7-0139/2010
Euroopa Parlamendi 15. juuni 2010. aasta resolutsioon regionaalpoliitika ja selle rahastamise läbipaistvuse kohta ( 2009/2232(INI) )
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 174–178;
–
võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.
;
–
võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1828/2006, milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ELT L 371, 27.12.2006, lk 1.
;
–
võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 284/2009, millega muudetakse teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätete osas määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ELT L 94, 8.4.2009, lk 10.
;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 397/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega ELT L 126, 21.5.2009, lk 3.
;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2008. aasta otsust Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon ELT L 88, 31.3.2009, lk 23.
;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta otsust Euroopa Liidu 2007. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – Komisjon ELT L 255, 26.9.2009, lk 24.
;
–
võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni läbipaistvuse kohta finantsküsimustes ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 1.
;
–
võttes arvesse oma 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valitsemistavade ja partnerlussuhete kohta riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning regionaalpoliitika projektide lähtepunktide kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0492 .
;
–
võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni struktuurifondide määruse rakendamise kohta 2007–2013 ning riiklikke ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja rakenduskavu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0165 .
;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi avaldatud uurimust ’Andmete läbipaistvuse algatus ja selle mõju ühtekuuluvuspoliitikale’;
–
võttes arvesse komisjoni 3. mai 2006. aasta rohelist raamatut ’Euroopa läbipaistvuse algatus’ ( KOM(2006)0194 );
–
võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2009. aasta teatist ’Kahekümnes aastaaruanne struktuurifondide rakendamise kohta (2008)’ ( KOM(2009)0617 /2);
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 48;
–
võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A7-0139/2010 ),
A.
arvestades, et komisjon võttis Euroopa läbipaistvuse algatuse vastu 2005. aastal ning 2006. aastal avaldati roheline raamat, mille eesmärk oli suurendada ELi juhtimise läbipaistvust ja avatust ning aruandekohustuslikkust, ning arvestades, et teabe avalikustamine ELi rahalistest vahenditest abi saajate kohta on Euroopa läbipaistvuse algatuse üks nurgakive;
B.
arvestades, et ühise haldussüsteemi raames hallatakse teavet ELi vahenditest abi saajate kohta liikmesriikide tasandil, ning arvestades, et ELi tasandi konkreetse kohustuse või komisjoni tugeva ’suunamise’ puudumisel on selle teabe avalikustamise ulatus liikmesriigiti väga erinev, mis muudab kogu ELi hõlmavate võrdluste tegemise keeruliseks;
C.
arvestades, et ELi fondidest abi saajate avalikustamine võimaldab üldsusel osaleda sisulises arutelus avaliku raha kulutamise kohta, mis on toimiva demokraatia jaoks oluline;
D.
arvestades, et ei ole loodud seost Euroopa läbipaistvuse algatuse ning reguleerituma ja siduvama finantskontrolli ja auditeerimise vahel;
E.
arvestades, et Euroopa läbipaistvuse algatusel peaks olema märkimisväärne mõju läbipaistvate partnerlussuhete tagamisele ühtekuuluvusvahendite programmitsükli eri etappides; arvestades siiski, et õigusaktides ei ole täpselt sätestatud, mil määral osapooled peaksid olema kaasatud mitmesugustesse programmitöö protsessidesse, ega kirjeldatud sellise kaasamise korda;
F.
arvestades, et puudub piisav eelteave komisjoni otsuste kohta, mis puudutavad suurprojektide rahastamist, ja seega puudub läbipaistvus, ning arvestades, et seda olukorda tuleks parandada;
G.
arvestades, et läbipaistvuse loogika peaks käima käsikäes struktuurifondidest toetuste saamise lihtsustamise protsessiga,
1.
on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika ja selle programmitsükli, kulude jaotamise ning võimalikele struktuurifondidest abi saajatele kättesaadava teabe läbipaistvus on ühtekuuluvuspoliitika üldiste eesmärkide saavutamise peamine eeltingimus ning et läbipaistvus tuleks ühtekuuluvuspoliitika programmide koostamise ja otsuste tegemise protsessides juurutada valdkonnaülese juhtpõhimõttena;
Ühtekuuluvusvahendite saajate andmete avalikustamine
2.
märgib rahuloluga, et vastavalt Euroopa läbipaistvuse algatuse nõuetele avaldatakse komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraadi veebilehel interaktiivseid kaarte, mis sisaldavad linke Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist abi saajate nimekirjadele, mis on avaldatud vastavatel liikmesriikide või piirkondade veebilehtedel; kutsub liikmesriike üles kõiki sobilikke vahendeid kasutades populariseerima regionaalpoliitika peadirektoraadi veebilehte eesmärgiga võimaldada andmebaasile võimalikult suurt ligipääsetavust; märgib, et huvitatud osapooltel on sellest hoolimata äärmiselt keeruline jälgida, kuidas avalikku raha kasutatakse; palub komisjonil nende osapooltega ulatuslikult konsulteerida olukorra võimalike lahenduste teemal;
3.
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles varustama need liikmesriikide andmebaasid otsingumootoriga ning muutma need täiesti ühilduvaks, et hõlbustada esitatud andmetest kogu ELi hõlmava ülevaate saamist, säilitades samas nende asjakohasuse kohalikul tasandil; on seisukohal, et sellega seoses on olemas kiireloomuline vajadus andmete avaldamiseks kahes keeles (kohalik(ud) keel(ed) ja üks komisjoni töökeeltest);
4.
rõhutab, et abisaajate kohta esitatud andmed tuleb muuta paremini kasutatavaks, parandades nii nende sisu kui ka vormi; kutsub seetõttu komisjoni üles määratlema täpsemat ja normatiivsemat formaati, täpsustades esitatava teabe struktuuri, vormi ja sisu; leiab, et vajaliku informatsiooni tagamine peaks endas sisaldama ka täppisotsingut, mis annaks kohese ülevaate otsitud elementidest;
5.
nõuab abisaajate nimekirja ja vajadusel huvirühmade nimekirjade avaldamisel olulise lisateabe andmist; soovitab seetõttu, et lisaks praegustele miinimumnõuetele võiks kaaluda abisaajate kohta avaldatava teabe koosseisus ka asukoha, heakskiidetud projektide kokkuvõtete, toetuse liikide ning projektipartnerite kirjelduse esitamist; palub, et andmete kasutatavuse ja tõelise läbipaistvuse huvides oleksid kogutud andmed esitatud ja hallatud struktureeritud ja võrreldaval viisil; on seisukohal, et seda on võimalik teha ilma lisakulutusi tekitamata;
6.
palub Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames ellu viidavate programmide puhul loetleda kõik abisaajad, mitte üksnes peamised abisaajad;
7.
rõhutab, et täielik vastavus Euroopa läbipaistvuse algatuse nõuetele tuleb saavutada asjakohaste õigusaktide, paremate juhiste, hoiatusmehhanismi ja nõuete rikkumise korral viimase abinõuna rakendatavate sanktsioonide abil;
Läbipaistvus ja ühine haldamine
8.
kutsub komisjoni üles selgitama, kuidas tuleks Euroopa läbipaistvuse algatuse põhimõtteid rakenduskavade ja nendega seotud teavituskavade tasandil praktiliselt rakendada; rõhutab seepärast vajadust kehtestada selgemad reeglid, mis käsitlevad ühiselt hallatud fondidest abisaajate kohta teabe avaldamist;
9.
rõhutab vajadust töötada välja määrused ja rakenduseeskirjad nii, et menetlused oleksid läbipaistvad, tagaksid võimalikele abisaajatele parema juurdepääsu struktuurifondidele ja vähendaksid osalejate halduskoormust, eelkõige mitme peamise vahendiga, nagu komisjoni ja liikmesriikide vaheliste kokkulepitud rakendusjuhiste avalikustamine; kutsub liikmesriikide korraldusasutusi üles läbipaistval viisil näitama struktuurifondide poolt rahastatud projektide kõiki etappe; kordab oma seisukohta, et läbipaistvad ja selged menetlused on hea valitsemistava lahutamatu osa, ning tervitab sellega seoses komisjoni poolt lihtsustamisettepanekute esitamiseks tehtud jõupingutusi;
10.
märgib, et piiriülesed ja rahvusvahelised programmid peavad ületama konkreetseid raskusi seoses liikmesriikide erinevate halduskultuuride, siseriiklike õigusnormide ja kasutatavate keeltega, mis ei mõjuta selliste algatuste puhul ainult kvantitatiivseid, vaid ka kvalitatiivseid aspekte; on seepärast seisukohal, et oleks väga tähtis välja töötada konkreetsed eeskirjad korraldusasutuste vahelise kooskõlastamise ja koostöö läbipaistvuse kohta;
11.
rõhutab, et vastavalt Euroopa Parlamendi uuringule Euroopa läbipaistvuse algatuse mõju kohta ühtekuuluvuspoliitikale on Euroopa läbipaistvuse algatuse miinimumnõuetele mittevastavus seotud pigem korraldusasutuste vähese haldussuutlikkusega kui soovimatusega andmeid esitada; sellega seoses juhib tähelepanu vajadusele tagada, et lisaandmete ja -teabe esitamine ei tooks kaasa täiendavat halduskoormust võimalikele abisaajatele, eriti nendele, kellel on juba niigi raskuski toetuste ja hankelepingute suhtes kehtivate haldus- ja finantsnõuete täitmisega;
12.
märgib, et Euroopa Komisjon peab lisateabe ja -andmete nõuded viima vastavusse täiendava tehnilise abi andmisega (töötoad struktuurifondide haldamise eest vastutavate komisjoni ametnike ja kohaliku/piirkondliku personali osalusel, korraldusasutuste vaheline heade tavade vahetamine, konkreetsete suuniste avaldamine) võimalikele abisaajatele, kellel puudub vajalik tehniline suutlikkus; on seisukohal, et ainult sel viisil on tagatud, et osapoolte pingutused vastavuse saavutamiseks lisateabe ja -andmete nõuetega ei vii moonutuseni projekti rakendustegevuste eelarvevahendites;
13.
rõhutab, et liikmesriikide poolt täpse teabe õigeaegne esitamine on kontrollisüsteemi kontekstis oluline ennetav meede, ning rõhutab sellega seoses vajadust luua seos Euroopa läbipaistvuse algatuse ning finantskontrolli ja auditeerimise vahel; kordab oma seisukohta, et varajase hoiatamise süsteem peaks tihedalt koos töötama ka menetlusest kõrvalejätmise keskandmekoguga;
14.
palub komisjonil vastavalt 2009. aasta lihtsustustele määruses (EÜ) nr 1083/2006 teostada järelevalvet suurenenud ettemaksete kasutamise üle liikmesriikides;
15.
kordab nõudmist, et Euroopa läbipaistvuse algatuse alusel tuleb esitada teave tagasimaksete ja tühistamiste kohta; kutsub liikmesriike üles seda teavet täies ulatuses esitama ning kutsub komisjoni üles tegema see teave kättesaadavaks eelarvepädevale institutsioonile ja avalikkusele koos teabega finantskorrektsioonide kohta, mis on järgnenud tõestatud pettusejuhtumitele, tagades sellega Euroopa avalikkuse ees usaldusväärsuse ja vastutuse kõrge taseme;
16.
nõuab tungivalt, et audiitorid võtaksid teavitamis- ja avalikustamisnõuete täitmise suhtes rangema hoiaku, tuues rikkujad esile – eriti kui kaasatud on valitsusasutused –, ning kasutades tõestatud pettusejuhtumite korral finantskorrektsioone;
17.
tervitab komisjoni ja kontrollikoja poolt nende auditimetoodika ühtlustamiseks tehtud jõupingutusi;
Läbipaistvus ja partnerlussuhted
18.
rõhutab asjaolu, et konsulteerimise miinimumnõuded on Euroopa läbipaistvuse algatuse üks osa, ning tervitab asjaolu, et komisjon on neid nõudeid ühtekuuluvuspoliitikaga seoses edendanud ja rakendanud; kutsub siiski komisjoni üles võimaldama sidusrühmadel esitada asjakohast tagasisidet konsulteerimise kvaliteedi kohta; kutsub piirkondi ja liikmesriike üles kasutama olemasolevat ELi kogemust huvitatud pooltega konsulteerimisel;
19.
kordab oma seisukohta, et partnerlussuhted on eeldus läbipaistvuse, reageerimisvõime, tõhususe ja õiguspärasuse saavutamisele ühtekuuluvuspoliitika programmide koostamise ja rakendamise kõikides etappides ning võivad suurendada pühendumist programmide eesmärkide saavutamisele ning aidata kaasa üldsuses nende eesmärkide suhtes omanikutunde tekkimisele; kutsub seetõttu liikmesriike ja korraldusasutusi üles kaasama täielikult piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi ning teisi asjaomaseid partnereid ühtekuuluvuspoliitika programmide koostamise ja rakendamise kõikidesse etappidesse, kaasa arvatud liikmesriigi tasandi internetiplatvormide kaudu, mis pakuvad ülevaadet olemasolevatest fondidest ja rakendusprogrammidest, ning heade tavade edendamise kaudu muul viisil, ning võimaldama neile juurdepääsu kõikidele projektidokumentidele, et kasutada paremini ära nende kogemusi, teadmisi ja häid tavasid;
20.
nõuab komisjonilt rohkem suunised selle kohta, kuidas partnerlusklauslit praeguste programmide raames praktikas rakendada, ning piisavalt siduvaid partnerlust käsitlevaid eeskirju tulevastes õigusaktides, eelkõige seoses piirkondlike ja kohalike asutuste, näiteks valitud organite osalusega, kes on olulisteks partneriteks kogu protsessis;
21.
nõuab paremini suunatud, korrapärase ning õigeaegse teabe andmist partnerorganisatsioonidele, eelkõige neile, kes on korraldusstruktuuride liikmed, ning partnerlussuhete toetamiseks suuremas ulatuses tehnilise abi kasutamist, muu hulgas võimaldades partnerorganisatsioonidel osaleda rakendusasutuste organiseeritavatel koolitustel; kutsub üles võimaldama ligipääsu nendele koolitusüritustele multimeediaversioonis, et laiendada kuulajaskonda ja võimaldada partnerorganisatsioonide poolseid üritusejärgseid konsultatsioone; rõhutab sellise meetme kasulikkust partnerorganisatsioonidele kõige kaugematest liidu piirkondadest, nt äärepoolsematest piirkondadest;
Läbipaistvuse suurendamine seoses ELi rahaliste vahendite eraldamisega suurprojektidele
22.
nõuab komisjonilt internetis suurprojektide kohta õigeaegselt teabe avaldamist, sealhulgas vahetu juurdepääsu tagamist projektidokumentidele, kaasa arvatud JASPERSi projektidele, (taotlus, teostatavusuuring, kulude-tulude analüüs, keskkonnamõju hindamine jne), võimalikult kiiresti pärast seda, kui komisjon saab liikmesriigilt rahastamistaotluse, ja enne, kui ta teeb rahastamise kohta otsuse; on seisukohal, et komisjoni vastaval veebilehel peaks olema võimalik esitada selliste projektide kohta märkusi;
23.
kutsub üles avaldama internetis tagantjärele programmiperioodi 2007–2013 ajal heaks kiidetud või heakskiitmiseks esitatud suurprojekte;
24.
soovitab määrata kindlaks asjaolud, mille korral on lubatud kasutamata vahendeid taaskasutada, ja vahendite ümberpaigutamist otsustava asutuse vastutuse;
o
o o
25.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
