A6-0166/2008
22.4.2008
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) seoses puuvilla toetuskavaga
(KOM(2007)0701 – C6‑0447/2007 – 2007/0242(CNS))
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
Raportöör:
Ioannis Gklavakis
PE 402.793v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud teksti muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse muudetud tekst paksus kaldkirjas .
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida komisjoni ettepanekus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Välja jäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................26
MENETLUS..............................................................................................................................30
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) seoses puuvilla toetuskavaga
( KOM(2007)0701 – C6‑0447/2007 – 2007/0242(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlame nt ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2007)0701 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0447/2007 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust ( A6‑0166/2008 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Muudatusettepanek 1
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2) Euroopa Kohtu 7. septembri 2006. aasta otsusega kohtuasjas C–310/04 tühistati määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10A. peatükk proportsionaalsuse põhimõtte rikkumise tõttu, osutades eelkõige asjaolule, et „nõukogu, kes võttis vastu määruse nr 864/2004, ei [olnud] Euroopa Kohtule tõendanud, et selle määrusega kehtestatud uus puuvilla abisüsteem on kehtestatud talle kuuluva kaalutlusõiguse raames, mis eeldab kõigi käesolevas kohtuasjas tähtsust omavate elementide ja asjaolude arvesse võtmist, sh tuleb arvestada kõiki puuvilla kasvatamisega seotud palgakulusid ja toorpuuvillatehaste majanduslikku jätkusuutlikkust, mis on selle põllukultuuri kasvatamise kasumlikkuse hindamiseks vajalik“ ning et kohtul ei olnud võimalik „välja selgitada, kas ühenduse seadusandjal oli [olnud] võimalik talle selles valdkonnas kuuluva ulatusliku kaalutlusõiguse piire ületamata jõuda järeldusele, et puuvilla eritoetuse määramine 35 %-le varasema abisüsteemis raames saadaval olnud toetustest on piisav, et tagada määruse nr 864/2004 viiendas põhjenduses esitatud ja algselt protokolli nr 4 teises lõikes toodud eesmärgi täitmine, milleks on tagada selle k ultuuri kasvatamise kasumlikkus ja seega selle jätkuv kasvatamine“.
Samuti mõistis kohus, et nimetatud määrust kohaldatakse jätkuvalt kuni uue määruse vastuvõtmiseni, mis peab toimuma mõistliku aja jooksul.
(2) Euroopa Kohtu 7. septembri 2006. aasta otsusega kohtuasjas C–310/04 tühistati määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 10A. peatükk proportsionaalsuse põhimõtte rikkumise tõttu, osutades eelkõige asjaolule, et „nõukogu, kes võttis vastu määruse nr 864/2004, ei [olnud] Euroopa Kohtule tõendanud, et selle määrusega kehtestatud uus puuvilla abisüsteem on kehtestatud talle kuuluva kaalutlusõiguse raames, mis eeldab kõigi käesolevas kohtuasjas tähtsust omavate elementide ja asjaolude arvesse võtmist, sh tuleb arvestada kõiki puuvilla kasvatamisega seotud palgakulusid ja toorpuuvillatehaste majanduslikku jätkusuutlikkust, mis on selle põllukultuuri kasvatamise kasumlikkuse hindamiseks vajalik“ ning et kohtul ei olnud võimalik „välja selgitada, kas ühenduse seadusandjal oli [olnud] võimalik talle selles valdkonnas kuuluva ulatusliku kaalutlusõiguse piire ületamata jõuda järeldusele, et puuvilla eritoetuse määramine 35 %-le varasema abisüsteemis raames saadaval olnud toetustest on piisav, et tagada määruse nr 864/2004 viiendas põhjenduses esitatud ja algselt protokolli nr 4 teises lõikes toodud eesmärgi täitmine, milleks on, et puuvilla eritoetuse summa arvutamisel tagataks majandustingimused, mis võimaldavad jätkata tegevust sellele põllukultuurile sobivates piirkondades ning vältida nimetatud põllukultuuri asendam ist teistega .
Selgitus
En el punto 100 de la Sentencia C-310/04 se recoge el literal propuesto, y expresa el término exacto de la concreción del objetivo del Protocolo.
Es un hecho que el régimen en vigor ha provocado en España un descenso del 30% de la superficie sembrada de algodón, y que por tanto se ha producido la sustitución del algodón por otros cultivos al dejar de ser rentable la siembra con el importe de la ayuda especifica fijada en el 35%.
Por tanto, los instrumentos propuestos (65% de ayuda desacoplada y 35% acoplad a) no garantizan que se evite su sustitución por otros cultivos, que es el objetivo de este régimen de ayudas No se trata, de mantener cualquier nivel de ayuda especifica, sino aquel que permita mantener la superficie en cultivo.
Muudatusettepanek 2
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3) Põllukultuurist sõltuva puuvillatoetuse uus süsteem tuleb vastu võtta kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C‑310/04.
(3) Põllukultuurist sõltuva puuvillatoetuse uus süsteem tuleb vastu võtta kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C 310/04 nii, et see tagaks määruse (EÜ) nr 864/2004 põhjenduses 5 sõnastatud eesmärgi kohaselt vastavalt kohtuotsuses antud tõlgendusele tulususe, mis võimaldab jätkata puuvilla kasvatamist jätkusuutlikul viisil .
Selgitus
Uues määruse ettepanekus tuleks rõhutada vajadust tagada puuvillakasvatuse elujõulisus ja jätkusuutlikkus.
Muudatusettepanek 3
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3 a) Puuvilla kasvatatakse peamiselt piirkondades, mille sisemajanduse kogutoodang on Euroopa Liidu madalaimate hulgas ja kus majandus on põllumajandusega tihedalt seotud.
Sellistes piirkondades on puuvillakasvatus ja sellega seotud toorpuuvillatööstus pe amised sissetulekuallikad ja tööandjad, moodustades teatud juhtudel piirkondades, kus nad paiknevad, üle 80 % majandustegevusest.
Peale selle on mullastikutingimused teatavates piirkondades sellised, et agronoomilisest seisukohast ei ole alternatiivsete põ llukultuuride kasvatamine lähemas perspektiivis võimalik.
Muudatusettepanek 4
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 3 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
( 3 b) Kehtiv puuvillatoetuste süsteem on olemuselt väga spetsiifiline.
See sai alguse Kreeka, Hispaania ja Portugali ühinemislepingutest ja üks selle eesmärke on toetada puuvillatootmist ühenduse teatud piirkondades, mis on nüüd sellest põllukultuurist sõlt uvad, anda asjaomastele tootjatele rahuldav sissetulek ja stabiliseerida turgu.
Muudatusettepanek 5
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(4) Uus toetuskava peaks vastama Kreeka ühinemisaktile liidetud puuvilla käsitleva protokolli nr 4 lõikes 2 sätestatud eesmärkidele: toetada puuvilla tootmist ühenduse sellistes piirkondades, kus see on põllumajanduse jaoks tähtis; võima ldada asjaomastel tootjatel teenida rahuldavat sissetulekut ; stabiliseerida turgu struktuuri parandamisega tarnimise ja turustamise tasandil.
(4) Uus toetuskava peaks vastama Kreeka ühinemisaktile liidetud puuvilla käsitleva protokolli nr 4 lõikes 2 sätestatud eesmärkidele: toetada puuvilla tootmist ühenduse sellistes piirkondades, kus see on põllumajanduse ja sotsiaalse struktuuri jaoks tähtis; anda asjaomastele tootjatele rahuldav sissetulek ; stabiliseerida turgu struktuuri parandamisega tarnimise ja turustamise tasandil.
Selgitus
Además de los aspectos económicos que son de gran importancia, el algodón es en muchos casos un cultivo muy extendido en ciertas zonas rurales en las que tiene una notable relevancia para el mantenimiento del tejido social de la zona.
Por lo que el abandono del cultivo en dichas zonas, así como la imposibilidad de introducir otro cultivo en la rotación, podría causar una desintegración de la estructura social de dichas zonas.
Se justifica además en que los términos propuestos en la enmienda son los términos exactos que figuran en el Protocolo y se considera que los propuestos por la Comisión minusvaloran las verdaderas intenciones del Protocolo.
No es lo mismo apoyar que sostener.
Muudatusettepanek 6
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(5) Tuleks arvesse võtta kõiki puuvillasektori konkreetset olukorda iseloomustavaid tegureid ja asjaolusid, sealhulgas selle põllukultuuri kasumlikkuse hindamiseks vajalikke elemente.
Seetõttu algatati hindamis- ja konsulteerimisprotsess: viidi läbi kaks uuringut tulevase puuvillatoetuste süsteemi sotsiaalmajandusliku ja keskkonnamõju kohta ühenduse puuvillasektorile ning sidusrühmadega korraldati vastavaid seminare ja konsulteeriti Interneti kaudu.
(5) Tuleks arvesse võtta kõiki puuvillasektori konkreetset olukorda iseloomustavaid tegureid ja asjaolusid, sealhulgas selle põllukultuuri kasumlikkuse hindamiseks vajalikke elemente.
Puuvilla kasvatatakse piirkondades, mis ajavahemikul 2007–2013 kuuluvad veel lähenemiseesmärgi alusel abikõlblike piirkondade hulka, k us peamine majandustegevus on põllumajandus ja alternatiivseid põllukultuure on vähe.
Peale selle on puuvillakasvatus ja sellega seotud põllumajandustööstus nendes piirkondades peamised sissetuleku- ja tööhõiveallikad.
Niisiis algatati hindamis- ja konsulteerimisprotsess: viidi läbi kaks uuringut tulevase puuvillatoetuste süsteemi sotsiaalmajandusliku ja keskkonnamõju kohta ühenduse puuvillasektorile ning sidusrühmadega korraldati vastavaid seminare ja konsulteeriti Interneti kaudu.
Muudatusettepanek 7
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(6) Tootjate otsetoetuste lahutamine toodangust ja ühtse otsetoetuste kava kehtestami ne on olulised elemendid ühise põllumajanduspoliitika reformimise protsessis, mille eesmärgiks on liikuda hinna- ja tootmistoetuste põhimõtte juurest põllumajandustootjate sissetulekutoetuste põhimõtte suunas.
Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati need elemendid rea põllumajandustoodete puhul.
(6) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati rea põllumajandustoodete puhul tootjate otsetoetuste lahtisidumine toodangust ja ühtne otsetoetuste kava .
Selgitus
Este fue el texto que se propuso en el informe del PE en la reforma de 2003.
La propuesta de la Comisión considera la disociación de las ayudas como un elemento fundamental del proceso de reforma de la PAC, pero ello no puede suponer la desaparición de un cultivo como el algodón, tan importante para la economía de las zonas productoras.
Es cierto que la disociación se ha establecido en muchos sectores, pero también lo es que en otros muchos no se ha hecho y además no tenían un protocolo específico de ayuda.
El caso más reciente es el lino y el cáñamo en el que para asegurar su aprovechamiento como fibra textil, se mantiene la ayuda acoplada a la producción y una ayuda especifica a la industria para la transformación.
Este régimen que debía haberse reformado en 2003 esta siendo prorrogado desde entonces y la última vez ha sido hace dos semanas, para 2009.
Muudatusettepanek 8
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 8
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8) Puuvillasektori toetuskava täielikul lõimimisel ühtse otsemaksete kavaga tekib tõenäoliselt oht, et tootmine ühenduse puuvillatootmispiirkondades katkeb.
Osa toetustest peaksid seetõttu olema jätkuvalt seotud puuvillakasvatusega abikõlbliku hektari kohta antava põllukultuurist sõltuva toetuse kaudu.
Toetuse summa tuleks arvutada nii, et protokolli nr 4 lõike 2 eesmärgid oleksid saavutatavad, aga puuvillatoetuste süsteem liituks samas ühise põllumajanduspoliitika reformi peasuundade ja lihtsustamisprotsessiga.
Seetõttu on läbiviidud hindamisele toetudes põhjendatud, et iga liikmesriigi kogu saadaolev toetus hektari kohta oleks 35 % liikmesriigi nendest toetustest, mida tootjatele anti kaudselt.
Selline määr võimaldab puuvillasektoril edasi liikuda pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas, edendada puuvillatootmispiirkondade säästvat arengut ja tagada põllumajandustootjatele rahuldava sissetuleku.
(8) Puuvillasektori toetuskava täielikul lõimimisel ühtse otsemaksete kavaga tekib tõenäoliselt oht, et tootmine ühenduse puuvillatootmispiirkondades katkeb.
Osa toetustest peaksid seetõttu olema jätkuvalt seotud puuvillakasvatusega abikõlbliku hektari kohta antava põllukultuurist sõltuva toetuse kaudu.
Toetuse summa tuleks arvutada nii, et protokolli nr 4 lõike 2 eesmärgid oleksid saavutatavad, aga puuvillatoetuste süsteem liituks samas ühise põllumajanduspoliitika reformi peasuundade ja lihtsustamisprotsessiga.
Seetõttu on läbiviidud hindamisele toetudes põhjendatud, et iga liikmesriigi kogu saadaolev toetus hektari kohta määrataks kindlaks vastavalt liikmesriigi poolt teatatud vajadustele ning ei oleks väiksem kui 35 % liikmesriigi nendest toetustest, mida tootjatele anti subsidiaarsuse alusel kaudselt.
Selline määr võimaldab puuvillasektoril edasi liikuda pikaajalise jätkusuutlikkuse suunas, edendada puuvillatootmispiirkondade säästvat arengut ja tagada põllumajandustootjatele rahuldava sissetuleku.
Selgitus
Kuivõrd liikmesriikide hinnangul sõltub nende toorpuuvillatehaste elujõulisus toodanguga seotud toetuste suurusest, peaks neil olema võimalik valida toodanguga seotud toetuste puhul muu protsendimäär, mis ei või siiski jääda alla 35 %.
Muudatusettepanek 9
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(9) Ülejäänud 65 % liikmesriigi nendest toetustest, mida tootjatele anti kaudselt, peaks olema saadaval ühtse otsemaksete kava raames.
(9) Ülejäänud protsendimäär, mis jääks vahemikku 20–65 %, liikmesriigi nendest toetustest, mida tootjatele anti kaudselt, peaks olema saadaval ühtse otsemaksete kava raames.
Selgitus
Kui liikmesriigid on seisukohal, et sektori elujõulisus sõltub toodangust lahti seotud toetuste osakaalust , peaks neil olema võimalik valida mõni muu protsendimäär, mis on erinev ühtse otsemaksete kava raames makstavatest toetustest, mis peab jääma vahemikku 20–65 %.
Muudatusettepanek 10
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 10
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10) Keskkonnahoidlikel põhjustel tuleks liikmesriigi kohta määrata baaskülvipind, et puuvillaga külvatud põldude hulka piirata .
Lisaks sellele peaksid abikõlblikud olema üksnes need põllumaad, mille liikmesriigid on heaks kiitnud.
(10) Liikmesriigi kohta tuleks määrata puuvilla baaskülvipind, eelistades traditsioonilisi kasvatuspiirkondi, et tagada puuvillakasvatuse jätkumine piirk ondades, kus puuvilla tootmine on põllumajanduse jaoks eriti tähtis .
Lisaks sellele peaksid abikõlblikud olema üksnes need põllumaad, mille liikmesriigid on heaks kiitnud.
Selgitus
Keskkonnakaitsega seotud põhjuste esitamine puuvillakasvatuseks kasutatava maa vähendamise argumendina ei ole kohane, sest suur osa puuvillakasvatusest põhineb nüüd keskkonnasõbralikel süsteemidel (näiteks integreeritud tootmine).
Sellegipoolest jäävad muud olulised põhjused külvipindade suuruse piiramiseks (näiteks eelarvelised).
Muudatusettepanek 11
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 10 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10 a) Tootjatele makstavate toodanguga seotud toetuste määr ja vastav summa peaksid olema kohandatud konkreetse olukorraga ning seejuures tuleks järgida sektori neutraalse rahastamise põhimõtet.
Selgitus
On soovitatav, et toetused oleksid kohandatud sektoris valitseva olukorraga, et mitte kahjustada põlluharijate huvisid ja vältida puuvillakasvatuse ressursside kaotsiminekut.
Muudatusettepanek 12
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 10 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10 b) Kuna puuvillakasvatusel on vähe võimalikke asenduslahendusi, tuleb võtta kasutusele abimehhanismid, mis tagavad puuvillakasvatuse kasumlikkuse ja jätkumise Euroopa Liidu tootmispiirkondades.
Seepärast peaks liikmesriikidel olema võimalus tootmisega siduma ta toetusi tõsta, kui haritav maa on baaskülvipinnast väiksem, kusjuures järgida tuleb rahastamise neutraalsuse põhimõtet ja kehtestada põllumajandustootjatele makstava toetussumma ülemmäär.
Muudatusettepanek 13
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 11
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11) Toorpuuvillatööstuse vajaduste rahuldamiseks peaks abikõlblikkus olema seotud tegelikult koristatud saagi miinimumkvaliteediga .
(11) Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt peaksid liikmesriigid selleks, et põllumajandustootjad saaksid seda toetust kasutada, kehtestama toodanguga seotud toetuse taseme eespool nimetatud piires ning määrama kindlaks tegelikult koristatud saagi miinimumk valiteedi .
Selgitus
Et tagada puuvillakasvatuse jätkumine ja toorpuuvillatööstuse varustamine kvaliteetse puuvillaga, tuleb liikmesriikidel lubada otsustada toodanguga seotud toetuse taseme üle ja sätestada kvaliteedikriteeriumid, m ida põllumajandustootjatel tuleb toetuse saamiseks täita.
Kui liikmesriikidel seda võimalust ei ole, muudab puuvillaistanduste kohustus saaki koristada põllumajandusettevõtted lihtsalt vähem tulusaks.
Muudatusettepanek 14
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 11 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11 a) Arvestades puuvillakasvatuse vähenemist liikmesriikides, on toorpuuvillatööstuses hakanud toimuma ümberkorraldused, millega peaksid kaasnema asjakohased toetusmeetmed, mille abil tagada sujuv üleminek tootjate jaoks, kes on sunnitud oma tootmistegevust mu utma.
Selleks võiks luua ümberkorraldusfondi, mida rahastatakse puuvillaturu ühise korralduse eelarvest.
Muudatusettepanek 15
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 12 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(12 a) Oluline on kohaldada toetusmeetmeid, mis võimaldavad tõsta konkurentsivõimet.
Need meetmed peaks kindlaks määrama ja rahastama ühendus.
Liikmesriikide ülesanne on otsustada, milliseid meetmeid nad peavad tõhusaks ja asjaomase piirkonna vajadustele vastava ks, ning ühendada need oma riiklike toetuskavadega.
Selgitus
Selleks, et kaitsta ühenduse puuvillatootmise konkurentsivõimelisust, tuleb veinituru ühise korralduse ning puu- ja juurviljaturu ühise korralduse eeskujul luua riiklik rahastamisskeem, mis hõlmab meetmeid, mille hulgast liikmesriikidel on võimalik valida need, mida nad peavad kõige tõhusamateks.
Muudatusettepanek 16
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 12 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(12 b) Riiklike toetuskavade rahastamine peaks tulema enamalt jaolt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 69 alusel üle kantud vahenditest ja toodanguga sidumata toetusena eraldatud vahenditest, mida pole ära kasutatud.
Selgitus
Artikli 69 kohaselt on juba võimalik rahastada kvaliteedi tõstmise ja tootmise nüüdisajastamise meetmeid, mistõttu võib seda artiklit raportööri pakutud riiklike kavade jaoks kasutada.
Muudatusettepanek 17
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 12 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(12 c) Sektori rahastamise neutraalsuse tagamiseks tuleks riiklikke toetuskavasid rahastada teatava protsendimäära ulatuses toodanguga seotud toetuste kogusummast ning vahenditest, mida ei ole kasutatud toodanguga seotud toetusteks külvipindade vähendamise tõttu allapoole baaskülvipinda.
Selgitus
Riiklike toetuskavade rahastamine ei või toimuda ühenduse eelarvest, vaid asjaomases majandusharus saavutatud kokkuhoiu arvelt.
Muudatusettepanek 18
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 12 d (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(12 d) Riiklikud toetuskavad võivad hõlmata meetmeid, mis on suunatud sordivaliku ümberkorraldamisele, põllukultuuride nüüdisajastamisele puuvillasektori konkurentsivõime tõstmiseks, keskkonnasäästlike kasvatusmeetodite toetamisele, kvaliteetsemate sortide aretamiseks tehtavate teadusuuringute edendamisele ning toorpuuvillatehaste nüüdisajastamise toetamisele ja vastavate meetmete võtmisele.
Selgitus
Riiklikest toetuskavadest rahastatavate meetmete hulgas peavad olema meetmed, mille eesmärgiks on ühenduse puuvillatootmise elujõulisuse ja konkurentsivõime tugevdamine.
Muudatusettepanek 19
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 12 e (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(12 e) Kvaliteetse toodangu toetamiseks on otstarbekas luua riiklike toetuskavade raames kvaliteedilisatasu.
Lisatasu seisneb puuvilla kvaliteedi parandamiseks võetavate meetmete rahastamises ning seda võib toodangu kvaliteedi parandamiseks ja ühenduse puuvillatootmise konkurentsivõime tõstmiseks anda tootjatele, kelle toodang on eriti hea kvaliteediga ja vastab asjaomase liikmesriigi kehtestatud nõuetele.
Selgitus
Kvaliteetpuuvilla tootmiseks ette nähtud abi võib rahastada riiklikust rahastamisskeemist, mis võimaldab arvesse võtta ja hüvitada tootjate kulutusi.
Muudatusettepanek 20
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 12 f (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(12 f) Määrusega (EÜ) nr 864/2004, mille suhtes on käimas kehtetuks tunnistamise menetlus, tehti ettepanek eraldada summa 22 000 000 eurot (mis moodustab 2,74 % abisummast) edaspidi teise samba vahenditest ning suunata see peamiselt puuvillatootmispiirkondade üm berkorraldamisele.
Sektorile eraldatavate vahendite paremaks ärakasutamiseks oleks soovitatav kanda nimetatud summa üle esimese samba alla ja kaasata see riiklike toetuskavade rahastamisse.
Selgitus
22 miljoni euro suurune summa pärineb ÜPP esimesest sambast ning see summa peaks jääma endiselt sellesse sambasse, et seda saaks kõige otstarbekamalt kasutada riiklike toetuskavade raames.
Muudatusettepanek 21
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 13 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13 a) Puuvilla hõlmavad sätted peaksid jääma jõusse kuni 2013. aastani.
Selgitus
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 155 punkti a kohaselt ei kuulu uus puuvillatootmise toetussüsteem läbivaatamisele enne 2010. aastat.
Ühenduse puuvillatootjatel peab tegevuse kavandamiseks olema võimalik arvestada stabiilse õigusliku raamistikuga.
Muudatusettepanek 22
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 13 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13 b) Pärast puuvillasektori reformimist, mis kiideti heaks 2004. aastal ja mis tühistati Euroopa Kohtu otsusega (otsus C-310/04), on tootmine märgatavalt vähenenud ja kõik seotud osapooled on sellest tulenevalt saanud majanduslikku kahju, mida tuleks nõu etekohaselt hinnata, et kantud kahjude eest oleks võimalik saada hüvitist.
Muudatusettepanek 23
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 13 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13 c) Hõlbustamaks üleminekut praeguseni kehtinud puuvillatoetuste süsteemilt käesoleva määrusega kehtestatud süsteemile, tuleb võtta meetmeid toorpuuvillasektori ümberkorraldamiseks.
Selgitus
Isegi kui toodanguga seotud toetuse koefitsiendid on paranenud, on selge, et selliseid tootmistasemeid, nagu oli enne reformi jõustumist 2006. aastal, nüüd enam ei saavutata.
Sellega, et komisjon teadvustab tootmisharule põhjustatud kahju ja vajadust kohandada lõugutamisvõimsus uue olukorraga, kaasneb põhjendatud vajadus võtta tootmisharu ümberkorraldamiseks konkreetseid meetmeid, nagu on muu hulgas tehtud ka suhkru- ja kalandussektoris.
Muudatusettepanek 24
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) nr 1782/2003
Artikkel 110a – esimene a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Tootjaliikmesriikide esitatud ja korralduskomitee menetluse kohaselt heaks kiidetud riiklike kavade eriprogrammide alusel võib teatud protsenti toetusest kasutada sektori jätkusuutlikkust edendavate meetmete jaoks.
Sellised programmid võivad hõlmata kriisi ennetuse ja -juhtimise poliitikat ning sektori jätkusuutlikkuse edendamise meetmeid, mis ei ole hõlmatud maaelu arengu raames.
Selgitus
Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 sätted lubavad võtta puuvillasektoris jätkusuutliku tootmise edendamiseks erimeetmeid, pidades silmas sektori olulisust ELi teatud piirkondade jaoks.
Muudatusettepanek 25
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) 1782/2003
Artikkel 110b – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Tootjaliikmesriigid võivad kehtestada täiendavaid tingimusi, mis on seotud puuvilla külvamise, kasvatamise, koristamise ja toorpuuvillatööstusele tarnimisega, et puuvillakasvatus saaks tootmispiirkondades jätkuda ja vältida selle asendamist teiste põl lukultuuridega.
Selgitus
Selline sõnastus tagaks vajalikud tingimused subsidiaarsuspõhimõtte kohaldamiseks liikmesriigis, kes seda vajab.
Muudatusettepanek 26
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) 1782/2003
Artikkel 110c – lõige 1 – teine taane
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– Kreeka: 370 000 ha ,
– Kreeka: 270 000 ha ,
Selgitus
Võttes arvesse puuvillakasvatuse eeldatavat vähenemist Kreekas, tuleb baaskülvipinnaks määrata 270 000 hektarit ja kohandada vastavalt toetuse summat.
Muudatusettepanek 27
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) 1782/2003
Artikkel 110c – lõige 2 – teine taane
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– Kreeka: 594 eurot 300 000 hektarile ja 342,85 eurot ülejäänud 70 000 hektarile ,
– Kreeka: alates 750 eurost ,
Selgitus
Võttes arvesse puuvillakasvatuse eeldatavat vähenemist Kreekas, tuleb baaskülvipinnaks määrata 270 000 hektarit ja vähendada vastavalt toetuse summat.
Muudatusettepanek 28
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) nr 1782/2003
Artikkel 110c – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Kui abikõlblik puuvillamaa antud liikmesriigis ja antud aastal ületab lõikes 1 sätestatud baaskülvipinna, vähendatakse lõikes 2 nimetatud toetust proportsionaalselt baaskülvipinna ületamisega.
3.
Kui abikõlblik puuvillamaa antud liikmesriigis ja antud aastal ületab lõikes 1 sätestatud baaskülvipinna, vähendatakse lõikes 2 nimetatud toetust proportsionaalselt baaskülvipinna ületamisega.
Kreeka puhul kohaldatakse proportsionaalset vähendamist siiski sellise toetussumma suhtes, mis on fikseeritud riigi baaskülvipinna 70 000 ha suhtes selleks, et kinni pidada üldsummast 202,2 miljonit eurot.
Selgitus
Kui Kreeka puhul kehtestada kogu baaskülvipinna ulatuses ühtne toetussumma hektari kohta, ei ole eespool toodud asjaolu määruse tekstis enam vajalik kajastada.
Muudatusettepanek 29
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) 1782/2003
Artikli 110c – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Kui abikõlblik puuvillamaa mõnes liikmesriigis on väiksem kui lõikes 1 sätestatud baaskülvipind, suurendatakse selle liikme sriigi jaoks lõikes 2 nimetatud toetust proportsionaalselt hõlmamata baaskülvipinna võrra kuni artiklis 144 osutatud korras sätestatud ülemmäärani.
Toodangu langusest tingitud kokkuhoid suunatakse riiklikele toetuskavadele.
Selgitus
Puuvillasektoris kohaldatava süsteemi läbivaatamise eesmärk on parandada ühenduse tootjate kasumlikkust eelarvelise neutraalsuse põhimõtte kohaselt kehtestatud piires.
Sel eesmärgil tehakse ettepanek tõsta toodanguga seotud toetust juhul, kui tagatud maa-ala ei kasutata ära.
Korralduskomitee küll vähendaks toetuse summat, kuid külvipinna suuruse vähenemisest tingitud kogu kokkuhoid tuleks reinvesteerida puuvillaturu ühisesse korraldusse.
Muudatusettepanek 30
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) nr 1782/2003
Artikkel 110d – lõige 1 – viies a taane (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– turu kriisiohjemeetmete võtmine .
Muudatusettepanek 31
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) nr 1782/2003
Artikkel 110e a (uus) – lõige 1 (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 110 e a
Riiklikud toetuskavad
1.
Konkurentsivõime tõstmiseks kehtestatakse riiklikud toetuskavad.
Ühendus määrab kindlaks abikõlblikud tegevused ja rahastab neid.
Liikmesriigid valivad ise, milline meetmepake on nende jaoks tõhus ja piirkondlikele eripäradele kõige sobivam.
Pake peaks sisaldama toorpuuvillatööstuse ümberkorraldusfondi.
Muudatusettepanek 32
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) nr 1782/2003
Artikkel 110 e a (uus) – lõige 2 (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Riiklike toetuskavasid rahastatakse baasprotsendimäära alusel, mis moodustab vähemalt 1 % toodanguga seotud toetuste kogusummast.
Summale lisanduvad vahendid, mida ei ole kasutatud toodanguga seotud toetusteks külvipindade vähendamise tõttu allapoole as jaomase liikmesriigi baaskülvipinda.
Selgitus
Riikliku toetuskava rahastamine toimub teatava protsendimäära ulatuses toodanguga seotud toetustest, millele lisanduvad toodanguga seotud toetuste jaoks kasutamata vahendid, mis tulenevad kõikides liikmesriikides toimuvast pidevast puuvilla külvipindade vähendamisest allapoole baaskülvipinda.
Muudatusettepanek 33
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) nr 1782/2003
Artikkel 110e a (uus) – lõige 3 (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Riiklikud toetuskavad hõlmavad 22 000 000 miljoni euro suurust summat (st 2,74 % toetuste kogusummast), mis oli suunatud puuvillatootmispiirkondade ümberstruktureerimisele ja mis oli vahepeal kantud üle ÜPP teise sambasse.
Selgitus
22 miljoni euro suurune summa pärineb ÜPP esimesest sambast ning peaks jääma sellesse sambasse, et seda summat saaks kõige otstarbekamalt kasutada riiklike toetuskavade raames.
Määruse (EÜ) nr 864/2004 alusel, mille kehtetuks tunnistamise menetlus on pooleli, oli tehtud ettepanek kanda summa üle ÜPP teise samba alla.
Muudatusettepanek 34
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) nr 1782/2003
Artikkel 110e a (uus) – lõige 4 (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Liikmesriigi otsuse põhjal võib riiklike toetuskavade alusel rahastada meetmeid, mille eesmärk on toodangu võimaliku languse tagajärgede hüv itamine ja sordivaliku ümberkorraldamine, ning meetmeid, mille eesmärk on põllukultuuri nüüdisajastamine, et parandada toote konkurentsivõimelisust.
Toetatakse keskkonnasäästlikke kasvatusmeetodeid, mis võimaldavad hallata säästlikumalt veeressursse ja vii a fütosanitaartoodete kasutamine minimaalsele tasemele, edendatakse uurimistegevust kvaliteetsemate sortide aretamiseks ning toetatakse toorpuuvillatehaste ümberkorraldamist ja nüüdisajastamist.
Liikmesriigid võivad maksta kvaliteedilisatasu tootjatele, ke s on lähtuvalt liikmesriikides kindlaks määratud erinõuetest töötanud välja eriti kvaliteetse toote.
Selgitus
Riiklikust toetuskavast rahastatavate meetmete hulgas peavad olema meetmed, mille eesmärgiks on ühenduse puuvillatootmise elujõulisuse ja konkurentsivõime tugevdamine.
Eeskätt võib rahastada kvaliteetpuuvilla tootmist, et hüvitada tootjate kantud kulud, kusjuures eriti pannakse rõhku puuvillakasvatuse keskkonnakaitsega seotud aspektidele.
Muudatusettepanek 35
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1
Määrus (EÜ) nr 1782/2003
Artikkel 110 e a (uus) – lõige 5 (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Riiklikest toetuskavadest võib rahastada puuvillatootmispiirkondadele kliimamuutuste tõttu avalduva mõju prognoosimise, leevendamise ja selle vastu võitlemise meetmeid.
Muudatusettepanek 36
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 a (uus)
Määrus (EÜ) nr 1782/2003
Artikkel 143d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(1a) Artikkel 143 d jäetakse välja
Selgitus
22 miljoni euro suurune summa (2,74 % toetuste kogusummast) pärineb ÜPP esimesest sambast ning peaks jääma sellesse sambasse, et kasutada summat riiklike toetuskavade raames kõige otstarbekamalt.
Muudatusettepanek 37
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 1 b (uus)
Määrus (EÜ) nr 1782/2003
Artikkel 155 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 155 a asendatakse järgmisega:
„Komisjon esitab nõukogule 31. detsembriks 2009 aruande käesoleva määruse rakendamise kohta [...], oliiviõli, tarbeoliivide ja oliivisalude, tubaka ja humala suhtes, vajadusel koos asjakohaste ettepanekutega.
Käesoleva määruse puuvilla hõlmavad sätted ke htivad kuni 2013. aastani.”
Selgitus
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 155 punkti a kohaselt ei kuulu uus puuvillatootmise toetussüsteem läbivaatamisele enne 2010. aastat.
Ühenduse puuvillatootjatel peab oma tegevuse kavandamiseks olema võimalik arvestada stabiilse õigusliku raamistikuga.
SELETUSKIRI
Puuvillakasvatuseks ette nähtud ühenduse toetuskava
Puuvillakasvatusel on Euroopa Liidu teatavates piirkondades, eeskätt Kreekas ja Hispaanias, väga suur sotsiaal-majanduslik tähtsus.
Kuigi puuvillamajandid on nendes riikides suhteliselt väikesed (keskmiselt 4,5 ha Kreekas ja 11 ha Hispaanias), moodustab puuvill siiski vastavalt 9 % ja 1,3 % Kreeka ja Hispaania põllumajanduse kogutoodangust (2005. aasta andmetel).
Puuvillatootjate sissetulek, mis praeguste andmete kohaselt on rahuldava suurusega, võimaldab ära elada märkimisväärsel hulgal väikestel ja keskmise suurusega majanditel (79 700 Kreekas ja 9 500 Hispaanias) ning hoida käigus teatavat hulka toorpuuvillatehaseid (73 Kreekas ja 29 Hispaanias).
Puuvillakasvatuseks ette nähtud ühenduse abikava loodi 1981. aastal Kreeka ja Euroopa Majandusühenduse vahel sõlmitud ühinemisakti protokolliga nr 4 ning seda laiendati 1986. aastal Hispaania ja Portugali ühinemise järgselt.
Toetuskava eesmärk oli toetada puuvilla tootmist ühenduse sellistes piirkondades, kus see on põllumajanduse jaoks tähtis, võimaldada asjaomastel tootjatel teenida õiglast sissetuleku t ja stabiliseerida turgu tarnimis- ja turustamisstruktuuride parandamise kaudu .
Esialgse toetuskavaga nähti ette hüvitisabi puuvilla töötlejatele, kes maksid puuvilla tootjatele miinimumhinna.
Abi suurus sõltus puuvilla hinnast rahvusvahelistel turgudel.
2003. aastal käivitunud ühise põllumajanduspoliitika reformi aluseks oli põlluharijate sissetulekute toetamine toodangust sõltumatu abi ja meetmete kaudu (määrus (EÜ) nr 1782/2003), et seeläbi suurendada ühenduse toodangu konkurentsivõimelisust ja toetada põllumajandustulude stabiilsust.
Selleks et ühtlustada puuvillasektor teiste ühiste turukorraldustega, otsustati alates 2006. aastast hakata kasutama uut toetuskava, mis hõlmas toodanguga sidumata sissetulekutoetust ning külvipinnaga seotud eritoetust, kusjuures mõlemat maksti vahetult tootjatele.
Seoses reformiga esitas Hispaania hagi Euroopa Kohtule, leides, et reformile ei eelnenud mõju-uuringut, et arvesse ei võetud otseseid töökulusid ning et samuti ei võetud arvesse reformi mõju toorpuuvillatööstusele.
Oma otsuses C-310/04 leidis Euroopa Ühenduste Kohus, et Hispaania väited olid õigustatud ning tühistas puuvillatootmise uue toetuskava.
Komisjoni ettepanek
Komisjoni ettepaneku põhiaspektid on järgmised:
– Säilib ühtse toetuse süsteem 65 % ulatuses ja toodanguga seotud toetused 35 % ulatuses, nagu see oli ette nähtud esialgse 2004. aasta reformi kohaselt.
– Külvipinna maksimaalsuuruseks jäetakse 450 597 ha, sellest kuulub Kreekale 370 000 ha, Hispaaniale 70 000 ha, Portugalile 360 ha ja pärast Euroopa Liidu hiljutist laienemist Bulgaariale 10 237 ha.
– Tootjatel tuleb endiselt kinni pidada nõuetele vastavuse kriteeriumist, mis on toodanguga seotud toetuste saamise eeltingimuseks; nõude eesmärgiks on saavutada keskkonnasõbralikum puuvillatootmine.
– Toodanguga seotud toetuste saamiseks peab tootja puuvilla koristama ning see peab vastama teatavatele minimaalsetele kvaliteedinõuetele.
– On tehtud ettepanek toetada tootmisharudevahelisi organisatsioone, et need saaksid anda tõhusama panuse puuvillasektori abistamiseks.
Organisatsioonide liikmetest tootjad saavad täiendavat abi suuruses 3 eurot hektari kohta (mitte 10 eurot hektari kohta, nagu nähti ette eelmise reformi käigus).
– Ülejäänud summaga, mida on 7 eurot hektari kohta, ehk kogusummas 3 miljonit eurot, kaetakse teavitamis- ja müügiedendamismeetmetega seotud kulud.
– Säilib süsteem, mille kohaselt igal aastal suunatakse 22 miljoni euro suurune summa puuvillatootmispiirkondade ümberstruktureerimiseks.
– Ühenduse puuvilla müügiedendamiseks tehakse ettepanek luua puuvilla „päritolumärgis“.
– Ja lõpuks võttis komisjon endale ülesandeks uurida võimalusi määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) kohaldamisala laiendamiseks puuvillale ning toote lisamiseks teavitamis- ja müügiedendamismeetmetega hõlmatud toodete hulka.
Ettepanek on rahaliselt neutraalne ning vastab subsidiaarsuse põhimõttele, sest sellega jäetakse liikmesriikide vastutusalasse puuvillakasvatusmaa, sortide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide heakskiitmine, toetuse jagamine ja keskkonnaeeskirjade sõnastamine.
Komisjoni ettepaneku hindamine
Kuigi Euroopa Kohus tühistas (otsusega C-310/04) puuvilla toetuskava reformi, on komisjoni uus ettepanek eelmisega peaaegu samane.
Seega ilmneb, et Euroopa Komisjon piirdus vaid formaalse menetlusega, mis hõlmab mõju-uuringu korraldamist, võtmata arvesse olulisi tagasilööke, mis uut toetuskava ees ootavad, kuigi oleks pidanud seda tegema.
Samuti ei saa pidada üllatavaks, et vaevalt aasta pärast puuvillaturu ühise korralduse rakendamist on toodangumaht selles valdkonnas langenud Kreekas ligikaudu 20 % ja Hispaanias enam kui 50 %.
Põllumajandusettevõtete arv vähenes Kreekas 11 % ja Hispaanias 25 % võrra.
Suurt hulka toorpuuvillatehaseid ootab ilmselt ees sulgemine, sest nende tegevus ei ole enam elujõuline.
Mainitud asjaolud annavad alust arvata, et 2004. aasta reformi käigus avaldatud kahtlused uue määruse tõhususe kohta on osutunud põhjendatuks kiiremini, kui seda oleks võinud oodata.
Seejuures võib ettepanekut vaadeldes mõista, et selles sisalduv tingimus maksta toodanguga seotud toetust vaid juhul, kui saak koristatakse, on kindlasti õige suundumus, sama võib väita ka ühenduse puuvilla müügiedendamiseks loodava kvaliteedimärgise kohta.
Raportöör rõhutab samuti, et kiiresti tuleks ellu viia komisjoni võetud kohustus lisada puuvill määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) kohaldamisalasse ning kanda puuvill teavitamis- ja müügiedendamismeetmetega hõlmatud toodete hulka.
Raportööri ettepanekud
Raportöör leiab, et Euroopa Kohtu otsus annab võimaluse teha võimalikult tõhusaid muudatusi ühenduse puuvillatootjate kasuks.
Konkreetselt teeb raportöör järgmised ettepanekud:
– säilitada ettepaneku rahaline neutraalsus seoses toodanguga seotud toetusega, mis tähendab 202,2 miljoni euro eraldamist Kreekale ja 72,73 miljoni euro eraldamist Hispaaniale.
Võttes arvesse külvipindade eeldatavat vähenemist, võib näha ette baaskülvipinna vähendamist Kreekas 370 000 hektarilt 270 000 hektarile, seoses sellega tõuseb toodanguga seotud toetuse summa 750 eurole hektari kohta.
Hispaania puhul tuleks baaskülvipinda samuti vähendada (70 000 hektarilt 50 000 hektarile), mis toob kaasa toodanguga seotud toetuse summa suurenemise 1450 euroni hektari kohta;
– anda liikmesriikidele subsidiaarsuse põhimõtet arvestades ja sedavõrd, kuivõrd liikmesriigid peavad seda vajalikuks oma toorpuuvillatehaste elujõulisuse säilitamiseks, võimalus valida toodanguga seotud toetuste kõrgem protsendimäär, mis ei või seejuures jääda väiksemaks kui 35 %;
– luua puuvillasektori mitmete probleemide lahendamiseks riiklik rahastamisskeem, mida rahastatakse minimaalse (baas)protsendimääraga 1 % puuvillatoodanguga seotud abi kogusummast kõikide liikmesriikide peale kokku ja mida kohandatakse proportsionaalselt hektaripõhise toetusega.
Liikmesriigi otsuse põhjal võib riiklikest toetuskavadest rahastada meetmeid, mis on suunatud toodangu võimaliku languse mõjude hüvitamiseks või sordivaliku ümberkorraldamiseks, meetmeid, mille eesmärk on kasvatuse nüüdisajastamine, et parandada toote konkurentsivõimelisust, keskkonnasäästlikumaid kasvatusmeetodeid, mis võimaldavad veeressursside säästlikumat haldamist ja fütosanitaartoodete kasutamise minimeerimist, kvaliteetsemate sortide aretamisele suunatud uurimistegevuse edendamist, toorpuuvillatehaste ümberkorraldamist ja nüüdisajastamist jne;
– kuivõrd majandusharus esinevate tõsiste probleemide tõttu (eeskätt konkurentsivõimelisuse osas) on võimalik, et külvipinnad kahanevad väiksemaks kui liikmesriikide jaoks kehtestatud piirid, tuleks seetõttu toodanguga seotud toetuste jaoks kasutamata jäänud vahendid suunata nimetatud probleemide lahendamise eesmärgil riiklikusse rahastamisskeemi;
– suunata riiklikusse rahastamisskeemi vahendeid summas 22 miljonit eurot (mis moodustab 2,74 % toetuse kogusummast), mis on ette nähtud puuvillatootmispiirkondade ümberstruktureerimiseks ja mida ei oleks tulnud üle kanda ÜPP teise samba vahendite hulka;
– maksta osa riikliku rahastamisskeemi alla kuuluvatest vahenditest kvaliteedilisatasu näol välja tootjatele, kelle toodang vastab erikriteeriumide alusel kindlaksmääratud kvaliteedinõuetele, et suurendada ühenduse puuvilla konkurentsivõimelisust;
– sätestada puuvillaturu ühist korraldust hõlmavate nõukogu otsuste kehtivus kuni 2013. aastani ja mitte 2010. aastani, nagu see on ette nähtud määruses nr 1782/2003.
Kokkuvõte
Ühenduse põllumajanduse eduka valdkonna – puuvillakasvatuse säilitamine on olulise tähtsusega ülesanne ja me ei tohi jätta arvesse võtmata järgmisi asjaolusid:
a) majanduslikud tagasilöögid, mida tekitaks puuvillakasvatuse hülgamine, kuivõrd tegemist on puuvilla kasvatavate riikide traditsioonilise tegevusalaga; teatavate nende riikide piirkondade elanike sissetulekud pärinevad ainult puuvillakasvatusest;
b) probleemi keskkonnakaitsega seotud mõõde, kuivõrd puuvillakasvatus toetab ka maastiku säilimist ja kaitseb söötijäetud põlde ohustava pinnaseerosiooni eest;
c) sotsiaalsed kriteeriumid, mis on seotud maapiirkondade tühjenemise, toorpuuvillatehaste elujõulisuse kadumise ja sellest tingitud tööpuuduse kasvuga.
Tühistades 2004. aastal puuvillaturu ühise korralduse reformi, andis Euroopa Kohus meile võimaluse vaadata toetuskava mõistliku aja jooksul läbi, samuti võtta vastu eeskirjad, mis võimaldavad tagada puuvillasektori jätkusuutliku arengu.
Tuleb pidada oluliseks, et ühenduse puuvillatootmine oleks jätkuvalt edukas majandusharu, et säiliksid olemasolevad 79 700 majandit Kreekas ja 9500 majandit Hispaanias ja et nende toodangumaht oleks piisav selleks, et tagada Kreekas 3200 ja Hispaanias 920 töökohta andva toorpuuvillatööstuse elujõulisus.
Lisaks sellele peame arvesse võtma, et puuvill on Euroopa Liidus harvaesinev toode, mis ei koorma ühenduse eelarvet ekspordiga seotud maksutagastuste ja eksporditoetustega.
MENETLUS
Pealkiri
Toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (puuvilla toetuskava)
Viited
KOM(2007)0701 – C6-0447/2007 – 2007/0242(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
3.12.2007
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
AGRI
10.12.2007
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
10.12.2007
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
BUDG
18.12.2007
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Ioannis Gklavakis
21.11.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
29.1.2008
1.4.2008
17.4.2008
Vastuvõtmise kuupäev
17.4.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
28
6
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Vincenzo Aita, Peter Baco, Sergio Berlato, Bernadette Bourzai, Luis Manuel Capoulas Santos, Giuseppe Castiglione, Albert Deß, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Esther Herranz García, Lily Jacobs, Heinz Kindermann, Vincenzo Lavarra, Stéphane Le Foll, Diamanto Manolakou, Rosa Miguélez Ramos, Neil Parish, Vincent Peillon, María Isabel Salinas García, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Petya Stavreva, Witold Tomczak, Andrzej Tomasz Zapałowski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Pilar Ayuso, Alessandro Battilocchio, Alejandro Cercas, Wiesław Stefan Kuc, Hans-Peter Mayer, Zdzisław Zbigniew Podkański, Kyösti Virrankoski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Francisca Pleguezuelos Aguilar, Luis Yañez-Barnuevo García
