17.9.2008
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
vastavalt kodukorra artiklile 33
Esitaja(d): Francis Wurtz, Esko Seppänen and Helmuth Markov
fraktsiooni GUE/NGL nimel
Komisjoni 2009. aasta õigusloome- ja tööprogramm
Euroopa Parlamendi resolutsiooni ettepanek komisjoni 2009. aasta õigusloome- ja tööprogrammi kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 33,
A.
arvestades, et EL seisab silmitsi selliste elutähtsate küsimustega nagu sotsiaalprobleemid, ülemaailmne finants- ja toiduainekriis, kliimamuutus, rahvusvaheliste suhete militariseerimine ja ulatuslik demokraatia puudujääk;
B.
arvestades, et siiani pole EL suutnud leida neile probleemidele Euroopa kodanike jaoks soodsaid lahendusi; arvestades, et ELi neoliberaalne poliitika, demokraatia puudujääk ja läbipaistmatud menetlused on tekitanud kodanikes usaldamatust ja toonud kaasa praeguste Euroopa institutsioonide tõsise legitiimsuskriisi;
arvestades, et kõikjal Euroopas tugevneb töötajate, tarbijate ja avalike teenuste kasutajate vastuseis ja vastupanu ELi praegusest poliitikast tuge saavatele ebaõiglastele sotsiaalkindlustusreformidele, tulukärbetele, erastamisele ja üldhuviteenuste liberaliseerimisele ning ettevõtete ümberpaigutamisele;
D.
arvestades, et kasvab mure ja vastuseis seoses ELi ja selle liikmesriikide rolliga sellistes kriisipiirkondades nagu Iraak ja Afganistan; arvestades, et Euroopa kodanikud ei soovi rahvusvaheliste suhete militariseerimist;
arvestades, et Euroopa Liidus korraldatud ainsal omataolisel rahvahääletusel lükkas Iirimaa rahvas Lissaboni lepingu tagasi;
F.
arvestades, et lisaks Euroopa Parlamendi valimistele alustab 2009. aastal tööd ka uus komisjon,
Üldseisukohad
1.
väljendab sügavat muret seoses asjaoluga, et praegune komisjon ja teised Euroopa institutsioonid ei ole võtnud õppust Hollandis ja Prantsusmaal põhiseaduse lepingu projekti üle toimunud rahvahääletuste tulemustest ja Lissaboni lepingu tagasilükkamisest Iirimaal, mis peegeldasid selgelt Euroopa kodanike vastuseisu Euroopa Liidu neoliberaalsele poliitikale ja militariseerimisele; on seisukohal, et Euroopa institutsioonide suutmatus Euroopa kodanike püüdlustele vastu tulla süvendab tulevikus tõsiselt ELi legitiimsuskriisi;
2.
kutsub komisjoni oma praegust tegevust koheselt peatama ning mitte võtma ette uusi algatusi, mille eesmärk on jätkata ebaõiglaste sotsiaalkindlustusreformide, tulukärbete, erastamise ja üldhuviteenuste liberaliseerimise ning ettevõtete ümberpaigutamise poliitikat;
3.
nõuab ratifitseerimisprotsessi peatamist ja aluslepingute põhjalikku parandamist, et avada tee sotsiaalsele Euroopale; rõhutab vajadust tagada sotsiaalsete õiguste esmatähtsus siseturu vabadusega võrreldes;
Majanduskasv ja tööhõive
4.
kutsub esimese sammuna lisama praegustele aluslepingutele siduva protokollina sotsiaalse arengu klauslit, mille eesmärk on selgitada, et:
– aluslepingut ei või tõlgendada nii, et see kuidagi mõjutab liikmesriikide poolt tunnustatud põhiõiguste kasutamist, sealhulgas streigi- ja kollektiivse tegevuse õigust riiklikul tasandil ning piiriüleseid streike ja kollektiivset tegevust;
– need õigused hõlmavad ka õigust või vabadust võtta muid liikmesriikide konkreetsetesse töösuhete süsteemidesse kuuluvaid meetmeid, sealhulgas meetmeid kollektiivlepingute sõlmimise algatamiseks, milles nähakse ette enamat kui miinimumpalgad ja -standardid;
– aluslepingut ei või tõlgendada nii, et see kuidagi mõjutab liikmesriikide poolt tunnustatud töösuhteid ja kollektiivläbirääkimiste korda;
– aluslepingut ei või tõlgendada nii, et see kuidagi mõjutab liikmesriikide pädevust võtta vastu sotsiaalpoliitika alaseid õigusakte, milles sätestatakse kõigi riigis töötavate isikute jaoks kõrgemad standardid ja rangemad nõuded kui miinimumstandardeid sätestavates ELi direktiivides;
– alati, kui eespool nimetatud õigused ja liikmesriikide sotsiaalpoliitika alane pädevus või töösuhete süsteem lähevad vastuollu siseturgu reguleerivate õigusaktidega või siseturu „põhivabadustega”, on esimesena nimetatud (põhiõigused jne) viimasena nimetatute suhtes ülimuslikud;
Võitlus vaesuse, tööpuuduse, sotsiaalse tõrjutuse ja tulude ebavõrdsuse vastu
5.
juhib tähelepanu asjaolule, et ELis leidub endiselt kõrget tööpuudust, vaesust, sotsiaalset tõrjutust ja tulude ebavõrdsust; nõuab, et võitlus tuluerisuste vastu ja tegeliku ühtlustamise edendamine oleksid ELi majandus- ja sotsiaalkava ühed peamised eesmärgid; kutsub komisjoni oma poliitikasuundumusi vastavalt muutma;
6.
on seisukohal, et Euroopa tööhõivestrateegia keskseks küsimuseks tuleb võtta nn hea töö kontseptsioon ning keskenduda jõuliselt tööhõive kvaliteedi edendamisele, sotsiaalkindlustuse parandamisele, töötajate kehtivate õiguste tugevdamisele ja uute õiguste kehtestamisele, sotsiaalsete riskide parema juhtimise edendamisele ning töö- ja eraelu tasakaalustamisele;
7.
rõhutab Euroopa töönõukogude (ETN) direktiivi läbivaatamise keskseid eesmärke: paremini määratleda teavitamise ja konsulteerimise (aegsasti esitatav kirjalik ja üksikasjalik teave, sealhulgas strateegiaküsimuste kohta) ning piiriüleste küsimuste mõisted, alandada ETNide moodustamise künniseid, tunnustada ametiühingute rolli ja õigusi, parandada ETNide töötingimusi; tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused ettevõtetele, kes ei täida direktiivi sätteid, ning ETNidele vetoõiguse andmine ümberkorraldamisi, ühinemisi ja ülevõtmisi või koondamisi puudutavate juhtkonna kavade suhtes, nii et sellega lükatakse edasi lõppotsuste tegemine, kuni ETN esitab alternatiivlahendused ja need arutatakse ETNi ja juhtkonna vahel üksikasjalikult läbi;
8.
teeb ettepaneku suurendada üksiktöötajate ja töökollektiivide õigusi ning selleks hinnata ja läbi vaadata direktiiv kollektiivsete koondamiste kohta (75/129/EMÜ , mida on muudetud direktiiviga 92/56/EMÜ ), ettevõtete ülemineku kohta (77/187/EMÜ ) ja maksejõuetuse kohta (80/987/EMÜ), et suurendada töötajate õigusi tööstusmuutuste korral; teeb ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse kõrged miinimumstandardid üksiktöötajate kaitseks ette teatamata töölt vabastamise eest;
Tervishoid
9.
kritiseerib teravalt komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv patsiendi õiguste kohaldamise kohta piiriüleste tervishoiuteenuste korral; märgib, et see ettepanek põhineb siseturuga seotud lähenemisviisil ja selle peamine eesmärk on võimaldada jõukamatel ja paremini haritud inimestel osta välismaalt odavamaid tervishoiuteenuseid; rõhutab, et ettepanek õõnestab tervishoiusüsteemide võrdsust, sest vaesemates liikmesriikides patsientidele makstavad hüvitused ei võimalda neil katta kõrgekvaliteedilise ravi kulusid jõukamates liikmesriikides;
10.
on seisukohal, et tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas on hädasti vaja uut „ergonoomikadirektiivi”, mis käsitleks selliseid küsimusi nagu ülekoormusvigastused ja luu- ja lihaskonna haigused; soovitab komisjonil kaaluda võimalust muuta ELi soovitus kutsehaiguste kohta (2003/670) miinimumdirektiiviks;
11.
palub, et komisjon hiljemalt 2009. aasta juuniks reageeriks kahele olulisele, 2004. aastal komisjoni enda seatud eesmärgile, nimelt pärast kohtuotsust Janeceki kohtuasjas (C-237/07) hakata üldsust teavitama keskkonnareostusest ja selle mõjust tervisele, ning võtta uuesti kaalumisele ja võtta vastu Euroopa riskide maandamise poliitika;
Raha- ja rahanduspoliitika
12.
rõhutab, et rahandussüsteem tervikuna selle neoliberaalsel kujul on tõestanud oma majanduslikku ebastabiilsust, ebatõhusust ning kahjulikkust võrdsuse, üldise heaolu ja demokraatia seisukohalt; rõhutab, et stabiilsus eeldab paremat järelevalvealast koostööd, sealjuures ka maailma tasandil, mis loogiliselt nõuab ELi praeguse järelevalvekorra põhjalikku läbivaatamist;
13.
on seisukohal, et ELi raha- ja rahanduspoliitika on avaldanud majanduse ja tööhõive kasvule negatiivset mõju; juhib tähelepanu vajadusele sellise rahapoliitika järele, mis aitab tugevdada säästvat kasvu ja võidelda tööpuudusega; nõuab sel eesmärgil stabiilsuse ja kasvu pakti tühistamist; nõuab Euroopa Keskpanga missiooni ümberorienteerimist säästvale kasvule ja tööhõivele; toetab intressimäärade diferentseerimise ideed – spekulatiivsete projektide puhul oleksid intressid kõrged ning tööhõivesse ja haridusse investeerimisel väga madalad;
14.
märgib, et maksukonkurents ja pettused mõjutavad tõsiselt riigieelarveid, viivad õiglase maksustamise põhimõtte rikkumisele ja võivad põhjustada konkurentsimoonutusi; rõhutab, et praegune käibemaksusüsteem vajab põhimõttelisi muutusi; mõistab teravalt hukka nõukogu senise suutmatuse selles küsimuses edu saavutada;
15.
juhib tähelepanu asjaolule, et üksnes konkurentsivõimele keskendunud poliitika suurendab ka edaspidi piirkondlikku ja sotsiaalset ebavõrdsust; kinnitab taas parlamendi nõuet sihtotstarbeliste vahendite eraldamise korra hindamiseks;
16.
rõhutab, et kodanikud nõuavad kaitset agressiivse turu ja põhiliste kaupade kõrgete hindade eest hinnaspekulatsioonide vastaste valitsuse meetmete näol; rõhutab vajadust taastada kontroll põhiliste kaupade hindade üle;
Transport
17.
palub komisjonil kõigi transpordiliikide osas kaitsta ja edendada avaliku teenindamise kohustuste laiendamist, kusjuures esmatähtis peab olema ohutus ja õiglaste sotsiaalnormatiivide täitmine, mitte aga erafirma kasum, mis võib ohustada transporditeenuste ohutust ja usaldusväärsust;
18.
rõhutab, et põhiküsimus on kõigi transpordiliikide ohutuse ja turvalisuse saavutamine, eriti lennundussektoris, kus tuleks võtta täiendavaid rahanduslikke meetmeid kontrolli parandamiseks ja selle hindamiseks, kuidas lennuettevõtjad täidavad turvanõuete kõrval ka sotsiaalse iseloomuga õigusakte, mis omavad keskset tähtsust nii transporditöötajate kui ka reisijate jaoks;
19.
on seisukohal, et sõidukite hooldus, töötajate koolitamine, puhkeperioode puudutavad nõuded ning õiglased palgad ja sotsiaalsed tingimused on transpordi ohutuse ja turvalisuse tagamisel põhiküsimused ning et seepärast tuleks komisjonil edendada tegevuskava, mis hõlmab kõigi nende tegurite parandamist;
20.
on seisukohal, et komisjon peaks väliskulude arvesse võtmise ühe osana säästvamaid ja keskkonnasõbralikumaid transpordiliike rahaliselt toetama; seetõttu arvab, et läbivaadatud Eurovignette’i puudutavad meetmed peaksid olema liikmesriikidele mitte vabatahtlikud, vaid kohustuslikud, arvestades et eelseisev Alpi konventsiooni ratifitseerimine võimaldab lisaks liikmesriikide kohandamispingutustele võtta kliimatundlikes piirkondades täiendavaid meetmeid;
Energia
21.
kliimamuutuse leevendamisega seoses nõuab ELi eesmärkide sellist läbivaatamist, et välistada elektrienergia hinnakujundusest tulenevad suurte Euroopa energiahiidude ülikasumite saamise võimalused;
22.
juhib tähelepanu heitkogustega kauplemise süsteemi sissekodeeritud probleemile, mis tuleneb enampakkumiskorra spekulatiivsetest joontest, energiabörside järelturgudest ja elektrienergia hinna kujunemisest hulgimüügiturul; nõuab komisjonilt üksikasjalikku kava selle kohta, kuidas piirata ebatervete turuspekulatsioonide mõju elektrienergia tarbijahinnale;
23.
palub komisjonil esitada süsinikdioksiidi sidumise ja ladustamise näidistehase subsideerimise üksikasjalik kava;
24.
palub komisjonil kiirendada tööd biokütuste toorme säästvuskriteeriumide kehtestamiseks;
25.
palub komisjonil esitada kõrgetasemelise töörühma järelduste põhjal ettepanek võtta vastu uus direktiiv tuumajäätmete ladustamise küsimuse lahendamiseks;
Põllumajandus
26.
seab küsimärgi alla ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” kokkuleppe täitmise, kuna sellega jääb püsima toetuste „tootmisest lahutamise” meetod, toetuste ebaõiglane jaotamine tootjate ja riikide vahel ning edendatakse toiduainete kvaliteedile kahjulikku intensiivpõllumajandust; taunib asjaolu, et komisjon ei esita ettepanekuid selle kohta, kuidas lahendada väikeste ja keskmise suurusega põllumajandustootjate probleeme, kelle püsimajäämine on uue ühise põllumajanduspoliitika tingimustes ohus;
27.
kutsub komisjoni üles täitma oma kohustusi toiduohutuse alal ja teavitama Euroopa kodanikke geneetiliselt muundatud organismide esinemisest tarbekaupades; nõuab mõningates liikmesriikides juba juurutatud GMO liikide kõrvaldamist; juhib tähelepanu geneetiliselt muundatud organisme sisaldavatest toiduainetest tulenevatele võimalikele terviseriskidele ning nõuab, et kõnealuste riskide osas tehtaks rohkem teadusuuringuid; palub geneetiliselt muundatud toiduainete puhul alati kohaldada ettevaatusprintsiipi;
Kalandus
28.
rõhutab kalandustegevuse sotsiaalmajanduslikku tähtsust ja vajadust tagada kalavarude jätkusuutlikkus; rõhutab, et praegu puudub tasakaal sotsiaalmajandusliku olukorra ja keskkonnasäästlikkuse vahel; nõuab mehhanismi rakendamist selliste kalurite toetamiseks või hüvitamiseks, keda mõjutavad negatiivselt kalavarude taastamise kavad või muud ökosüsteemide kaitset tugevdavad meetmed, eriti vähem soodsates piirkondades;
29.
võtab teadmiseks komisjoni kava esitada ettepanek kalandustoodete turu ühise korralduse läbivaatamiseks; rõhutab nimetatud turukorralduse ambitsioonika läbivaatamise vajalikkust, et parandada kala ja kalatoodete turustamist ning tõsta nende lisandväärtust;
30.
palub, et komisjon tunnustaks ühises kalanduspoliitikas väikesemahulise ranna- ja rannalähedase kalapüügi iseärasusi ning esitaks ettepaneku luua ühenduse väikesemahulise ranna- ja rannalähedase kalapüügi toetusprogramm, mis aitaks kooskõlastada meetmeid, sealhulgas meetmeid kütuse (bensiini ja diiselkütuse) hinna tõusu mõjude leevendamiseks, ning kaasata teiste olemasolevate rahastamisvahendite ressursse selle kalanduse allvaldkonna spetsiifiliste probleemide lahendamiseks;
Kliimamuutus ja säästev areng
31.
kinnitab veel kord, et energia/kliimapaketi osas õigeaegse kokkuleppe saavutamine on eluliselt tähtis ELi usaldusväärsuse ja jätkuva juhtrolli seisukohalt rahvusvahelistel kliimakõnelustel, mille eesmärk on jõuda 2009. aastal Kopenhaagenis ambitsioonika kliimamuutuse alase kokkuleppeni ajavahemikuks pärast 2012. aastat, ning palub komisjonil viivitamatult kavandada lähenemisviisid nimetatud ajavahemiku jaoks;
32.
rõhutab, et suutmatus ühenduse keskkonnaõigust nõuetekohaselt rakendada mõjutab keskkonna kõrval negatiivselt ka rahvatervist, ning juhib tähelepanu sellele, et komisjon peab seadma ELi kehtiva keskkonnaõiguse rakendamise oma keskseks prioriteediks;
33.
on seisukohal, et bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamine eesmärgiga peatada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse kadu Euroopas toimub väga aeglaselt, ning et mitmekesisuse kao ja ökosüsteemiteenuste halvenemise kahjulik sotsiaalne ja majanduslik mõju annavad juba praegu tunda; seetõttu palub komisjoni edendada bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamist ning ökosüsteemide ja nende vete, mullastiku ja bioloogilise mitmekesisuse kui ELi kohanemisstrateegia aluse kaitset;
34.
on seisukohal, et tuleb parandada järelevalvet Euroopa säästva arengu strateegia üle, ning palub komisjonil välja töötada kohanemisnäitajad kõigi oluliste keskkonnavaldkondade jaoks (kliima/energia, keskkond/tervishoid, säästev liiklus, loodusvarad), mis aitab määrata kindlaks pakiliselt vajalikud poliitikasuunad ja meetmed, mis aitavad kliimamuutusega toime tulla; seetõttu palub komisjonil kliimamuutuse mõju piiramiseks võtta kõigi olemasolevate ja tulevaste õigusaktide koostamisel ning muutmisel arvesse ka kohanemistemaatikat;
35.
rõhutab, et üks keskseid kliimamuutusega kohanemisel tähelepanu nõudvaid küsimusi Euroopas on veepuudus ja põuad; seepärast palub komisjonil koostada õigusakti ettepanek, milles tagatakse vee tasuta kättesaadavus kui ühine hüve ning mis hõlmab säästva maakasutuse planeerimise meetmeid ning veemajandust ja põuatingimuste ohjamist;
Justiits- ja siseküsimused
36.
palub avada kanalid igasuguseks seaduslikuks ümberasumiseks, mitte üksnes kõrgelt kvalifitseeritud töötajate sisserännuks (nn sinise kaardi ettepanek); sellega seoses nõuab tungivalt kauaoodatud hooajatöölisi puudutava ettepaneku esitamist asjakohase kiirusega, ning toetab laialdasema horisontaalse ettepaneku esitamist;
37.
palub esitada spetsiaalne direktiiv, millega antakse kõigile ümberasujatele ühesugused õigused; on veendunud, et see peab sisaldama 18. detsembril 1990. aastal ÜRO Peaassambleel vastu võetud kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni kõiki sätteid;
38.
on vastu kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa ideele, milline ettepanek tehakse 2007. aasta direktiivi eelnõus, kuna see võimaldab ELi siseneda üksnes neil ümberasujatel, kellel on juba tööleping; nõuab seetõttu spetsiaalseid elamislubasid, mis peavad hõlbustama töö otsimist;
39.
nõuab tungivalt Euroopa piirivalveagentuuri Frontex volituste läbivaatamist, et keskenduda ümberasujate päästmisele merel ning sõnaselgelt keelustada piirilt tagasisaatmine; arvab, et enne volituste muutmist ei tohiks agentuurile vahendeid juurde anda;
40.
kahtleb sügavalt Euroopa välispiiride seiresüsteemi ”Eurosur” loomises ning soovituses laiendada biomeetriliste tunnuste kasutamist, et nn riiki sisenemise ja riigist väljumise süsteemi abil tugevdada kontrolli ELi välispiiridel;
41.
väljendab kahetsust liikmesriikide määratud ametiasutustele ja Europolile viisainfosüsteemi (VIS) kaudselt kättesaadavamaks muutmise üle ning tuletab meelde tungivat vajadust kolmanda sambaga hõlmatud andmekaitset käsitleva raamotsuse jõustumise järele;
Euroopa kui ülemaailmne partner
42.
kritiseerib teravalt komisjoni läbipaistvuse puudumise pärast tema tegevuses ja otsustes, mis puudutavad kahepoolsete suhete süvendamist teatavate naabruskonna riikidega; nõuab selliste küsimuste nagu seniste suhete süvendamine selget allutamist põhjalikule parlamentaarsele analüüsile ja parlamendi nõusolekule;
43.
kordab, et ELi ja Iisraeli vaheliste suhete süvendamine peaks olema kooskõlas ja seotud Iisraeli rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste järgimisega, eriti inimõiguste ja humanitaarõiguse järgimise ning okupatsiooni lõpetamisega;
44.
väljendab sügavat muret ELi ja Venemaa vahelise võistluse pärast nende ühises naabruses; lükkab tagasi konfrontatsioonistrateegia (NATO laiendamine, raketitõrjekilbi rajamine ja muud provokatiivsed ettevõtmised) selles tundlikus piirkonnas; lükkab tagasi igasugused ELi naabruses või teistes maailma osades mõjusfääride loomisele suunatud kontseptsioonid; rõhutab, et ELi suhted naabritega peavad põhinema kõigi riikide suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse austamisel;
45.
kutsub komisjoni üles naabrusstrateegiat läbi vaatama, et rajada suhted kõigi ELi naabritega võrdsuse, vastastikuse kasulikkuse ja enesemääramisõiguse austamise põhimõtetele;
46.
toetab „Barcelona protsessi ja Vahemere Liidu” arendamist kui Euroopa-Vahemere piirkonna kindlustamist demokraatia põhimõtete ja õigusriigi tunnustamise alusel, mis peaks tulemuseks andma tugeva partnerluse; rõhutab, et selline partnerlus eeldab Vahemere lõunaranniku riikidele arengukava pakkumist vabakaubandusstrateegia asemel, inimeste lähendamise poliitikat sisserändajate tulistamise asemel ning aktiivselt Palestiina probleemile õiglase lahenduse otsimist Iisraeli karistamatuse poliitika jätkamise asemel; jagab arvamust, et on vaja elavdada Barcelona protsessi, mis peaks jääma ELi ja Vahemere piirkonna koostöö keskmesse; peab Barcelona deklaratsiooni, selle eesmärke ja koostöövaldkondi nende suhete keskseks osaks;
47.
kutsub komisjoni ja nõukogu üles vahemeremaade turgude liberaliseerimise edendamise asemel rajama finantssuhteid õiglasele kaubandusele ja õigele lähenemisele, mis tugevdaks mõlema poole suhteid, motiveeriks kohalikku elanikkonda ja soodustaks arengut, mis ei sõltu ainult välisinvesteeringutest; kutsub komisjoni ja nõukogu tagama Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee muutmine Barcelona protsessi ja Vahemere liidu institutsioonide raamistiku lahutamatuks osaks selle parlamentaarse mõõtme näol;
48.
mõistab teravalt hukka Kosovo ühepoolse Serbiast lahkulöömise deklaratsiooni tunnustamise ELi liikmesriikide poolt, mis osutus teiste konfliktipiirkondade jaoks ohtlikuks pretsedendiks, nagu näitasid Abhaasia ja Lõuna-Osseetia sündmused; rõhutab veelkord oma muret EULEXi missiooni pärast Kosovos, mis toimub ÜRO Julgeolekunõukogu nõusolekuta; nõuab, et kõik ELi aktsioonid Kosovos toimuksid täielikus kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244; sellega seoses palub komisjonil vaadata läbi EULEXi missiooni rahastamine ning rõhutab, et Kosovo projektide mis tahes rahastamine peaks toimuma täielikus kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja EÜ õigusaktidega;
49.
tunneb muret parlamentaarse kontrolli puudumise pärast ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; nõuab parlamentaarse kontrolli mehhanismi loomist igat liiki kulutuste jaoks ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas;
50.
kritiseerib asjaolu, et iga-aastases poliitilises strateegias ei leidu viiteid RELEXi vahendite vahepealsele läbivaatamisele, milles komisjon ja Euroopa Parlament kokku leppisid; kutsub komisjoni üles kaasama Euroopa Parlamenti tihedalt liidu välisabiprogrammide läbivaatamisse;
Arengupoliitika
51.
taunib asjaolu, et komisjon ei pööra oma 2009. aasta õigusloomeprogrammis piisavalt tähelepanu arengupoliitikale; kahetseb eriti seda, et ELi panust ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse ei ole isegi mainitud;
52.
on ärevuses kiire ülemaailmse toiduainehindade tõusu pärast ning sellest tuleneva tõsise ohu pärast toiduainetega kindlustatusele; tervitab spetsiaalsete kriisiabinõude väljatöötamist; rõhutab sellegipoolest ambitsioonika toiduainetega kindlustatuse programmi vajalikkust, mis hõlmaks nii jätkuvat toiduabi kui ka arenguriikide põllumajanduspoliitikat;
53.
rõhutab, et 2009. aastal peab majanduspartnerluslepingutega hõlmatud alade piirkondliku integratsiooni protsess jääma majanduspartnerluslepingute aluspõhimõtteks ning et need lepingud peavad olema kooskõlas AKV riikide endi piirkondliku integratsiooni algatuste tugevdamisega ja aitama neid edendada; kritiseerib komisjoni piirkondliku integratsiooni saavutuste ohtuseadmise pärast majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbiviimisel ning kutsub komisjoni üles lisama oma 2009. aasta tööprogrammi piirkondade haldusalase, tehnilise ja rahalise toetamise;
54.
taunib asjaolu, et pole näidatud, kuidas komisjon kavatseb parandada olukorda seoses ELi ja tema liikmesriikide ametlikku arenguabisse panustamise tõsise vähenemisega ning tagada selline areng, et 2015. aastaks moodustaks vastav panus Euroopas 0,7% sisemajanduse kogutulust;
55.
nõuab komisjonilt tungivalt 2009. aasta poliitikastrateegiasse kaubandusabi programmi lisamist, eelkõige AKV riikide tollimaksu- ja tollilõivutuludele avalduvate negatiivsete mõjude leevendamiseks;
Rakendamine, haldamine ja parem õiguslik reguleerimine
Eelarve
56.
on seisukohal, et Euroopa Liidu eelarve selge ja läbipaistev esitamine on absoluutselt vajalik, arvestades vajadust teavitada Euroopa kodanikke ELi rahaliste vahendite kasutamisest;
57.
ootab komisjoni ettepanekut eelarve läbivaatamiseks, mis hõlmab ELi 2009. aasta kulude kõiki aspekte; rõhutab, et Euroopa Parlament peab olema eelarve läbivaatamisega tihedalt seotud; pooldab poliitiliste prioriteetide sidumist eelarveprioriteetidega; palub komisjonil üksikasjalikult näidata, kuidas ta kavatseb uusi prioriteete rahastada ilma vanu prioriteete ohustamata;
58.
on otsustavalt vastu igasuguse ELi sõjalise sekkumise rahastamisele ELi eelarvest; nõuab, et tühistataks Suurbritannia suhtes kohaldatav korrigeerimismehhanism, mis ei ole tänases Euroopa Liidus põhjendatud;
Läbipaistvus
59.
nõuab komisjoni poolt 3. mail 2006. aastal vastu võetud Euroopa läbipaistvuse algatuse rohelise raamatu kohaldamist ja kiiret edasiliikumist ühenduse vahendite lõppkasutajate ning huvigruppide esindajate (lobitöötajate) registri küsimustes;
60.
määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta dokumentidele) muutmist käsitleva määruse ettepaneku taustal tuletab komisjonile meelde tema kohustust suurendada läbipaistvust ja parandada dokumentide kättesaadavust;
* * *
61.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.
