P6_TA(2007)0325
Euroopa esmatähtsad infrastruktuurid *
A6-0270/2007
Euroopa Parlamendi 10. juuli 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta ( KOM(2006)0787 – C6-0053/2007 – 2006/0276(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0787 ) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0053/2007 );
–
võttes arvesse nõukogu 1.–2. detsembri 2005. aasta järeldusi Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride programmi põhimõtete kohta;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta soovitust Euroopa Ülemkogule ja nõukogule kriitiliste infrastruktuuride kaitsmise kohta terrorismivastase võitluse raames ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 250.
;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi ( A6-0270/2007 ),
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3.
palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4.
palub alustada 4. märtsi 1975. aasta ühisdeklaratsioonis sätestatud lepitusmenetlust, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
5.
palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
6.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud Muudatusettepanek 1 Pealkiri
Nõukogu direktiiv Euroopa esmatähtsate
infrastruktuuride
identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta
Nõukogu direktiiv Euroopa esmatähtsate
infrastruktuuride prioriteetsete valdkondade
identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta
Muudatusettepanek 2 Põhjendus 2 (2)
Komisjon võttis 17. novembril 2005. aastal vastu Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi käsitleva rohelise raamatu, milles kirjeldati poliitilisi valikuid kõnealuse programmi ja esmatähtsa infrastruktuuri hoiatusinfovõrgu (CIWIN) loomiseks.
Rohelisele raamatule saadetud vastused
näitasid selgelt vajadust luua
esmatähtsa infrastruktuuri kaitset
käsitlev ühenduse raamistik
.
Vastuste alusel tõdeti vajadust tõsta Euroopas esmatähtsa infrastruktuuri kaitsesuutlikkust ja aidata kaasa esmatähtsate infrastruktuuride haavatavuse vähendamisele.
Lisaks sellele rõhutati subsidiaarsuse
põhimõtte ja
huvirühmadega
peetava dialoogi tähtsust.
(2)
Komisjon võttis 17. novembril 2005. aastal vastu Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi käsitleva rohelise raamatu, milles kirjeldati poliitilisi valikuid kõnealuse programmi ja esmatähtsa infrastruktuuri hoiatusinfovõrgu (CIWIN) loomiseks.
Rohelisele raamatule saadetud vastused
rõhutasid
esmatähtsa infrastruktuuri kaitset
käsitleva ühenduse raamistiku võimalikku lisandväärtust
.
Vastuste alusel tõdeti vajadust tõsta Euroopas esmatähtsa infrastruktuuri kaitsesuutlikkust ja aidata kaasa esmatähtsate infrastruktuuride haavatavuse vähendamisele.
Lisaks sellele rõhutati subsidiaarsuse
, proportsionaalsuse ja täiendavuse võtmetähtsusega põhimõtete ning
sidusrühmadega
peetava dialoogi tähtsust.
Muudatusettepanek 3 Põhjendus 3 (3)
2005. aasta detsembris kokku tulnud justiits- ja siseküsimuste nõukogu kutsus komisjoni üles esitama Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi (EPCIP) ettepaneku ning otsustas, et kõnealuse programmi aluseks peaks olema kõiki ohte käsitlev lähenemisviis, kus suurimaks ohuallikaks oleks terrorism.
Kõnealuse lähenemisviisi puhul tuleks esmatähtsa infrastruktuuri kaitsmisel arvestada nii inimtegevusest tingitud ja tehnoloogilisi ohte kui ka loodusõnnetusi, kuid terrorismi tuleks käsitleda esmase ohuallikana
.
Kui mõne konkreetse kõrge tasemega ohu vastaste kaitsemeetmete tase arvatakse esmatähtsa infrastruktuuri valdkonnas olevat piisavalt kõrge, peaksid huvirühmad keskenduma muudele ohtudele, mille suhtes infrastruktuurid on veel haavatavad.
(3)
2005. aasta detsembris kokku tulnud justiits- ja siseküsimuste nõukogu kutsus komisjoni üles esitama Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse programmi (EPCIP) ettepaneku ning otsustas, et kõnealuse programmi aluseks peaks olema kõiki ohte käsitlev lähenemisviis, kus suurimaks ohuallikaks oleks terrorism.
Kõnealuse lähenemisviisi puhul tuleks esmatähtsa infrastruktuuri kaitsmisel arvestada nii inimtegevusest tingitud ja tehnoloogilisi ohte kui ka loodusõnnetusi,
seejuures tuleks hõlmata ka struktuurselt tingitud ohte.
Kuid terrorismi tuleks käsitleda esmase ohuallikana.
Muudatusettepanek 4 Põhjendus 4 (4)
Esmane vastutus esmatähtsate infrastruktuuride kaitsmisel on
praegu
liikmesriikide ja esmatähtsate infrastruktuuride omanike/haldajate kanda.
Seda ei tohiks muuta.
(4)
Esmane
ja lõplik
vastutus esmatähtsate infrastruktuuride kaitsmisel on liikmesriikide ja esmatähtsate infrastruktuuride omanike/haldajate kanda.
Arvestades, et riiklikud teenistused teavad kõige paremini, mis nende riigis toimub, tuleks Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitse suhtes omaks võtta alt üles lähenemine.
Muudatusettepanek 5 Põhjendus 4 a (uus)
(4 a)
Esmatähtsate infrastruktuuride kaitse on liidu sisejulgeoleku ja tema kodanike heaolu jaoks põhilise tähtsusega.
Teatud infrastruktuuride kahjustada saamine või hävimine võib lõpuks kaasa tuua inimelude, keskkonna ja materiaalsete väärtuste hävimise ning kahjustada püsivalt üldsuse usaldust riigi kaitse ja toetuse vastu.
Muudatusettepanek 6 Põhjendus 5 (5)
Ühenduses on teatav arv esmatähtsaid infrastruktuure, mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks
kahte
või enamat liikmesriiki, või
ühte
liikmesriiki, kui infrastruktuur asub teises liikmesriigis.
Need võivad hõlmata valdkondadevahelisi piiriüleseid mõjusid, mis tulenevad omavahel seotud infrastruktuuride vastastikustest mõjudest.
Sellised Euroopa esmatähtsad infrastruktuurid tuleks identifitseerida
ja määrata
ühise menetluse alusel.
Selliste esmatähtsate infrastruktuuride
kaitse parandamise vajadust tuleks hinnata ühtse raamistiku alusel
.
Esmatähtsate infrastruktuuride kaitset käsitlevad liikmesriikide vahelised kahepoolsed koostöökavad moodustavad hästi toimiva ja tõhusa vahendi, piiriüleste esmatähtsate infrastruktuuridega tegelemisel.
EPCIP peaks rajanema sellisel koostööl.
(5)
Ühenduses on teatav arv esmatähtsaid infrastruktuure, mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks
kolme
või enamat liikmesriiki, või
vähemalt veel kahte
liikmesriiki, kui infrastruktuur asub teises liikmesriigis.
Need võivad hõlmata valdkondadevahelisi piiriüleseid mõjusid, mis tulenevad omavahel seotud infrastruktuuride vastastikustest mõjudest.
Sellised Euroopa esmatähtsad infrastruktuurid tuleks identifitseerida ühise menetluse alusel.
Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride prioriteetsetest valdkondadest tuleks ühiste kriteeriumite põhjal koostada loetelu.
Selliste
Euroopa
esmatähtsate infrastruktuuride
kaitseks tuleks koostada ühismeetmete raamistik, mis võimaldab liikmesriikidel vähendada võimalikku ohtu esmatähtsale infrastruktuurile nende territooriumil, võttes asjakohaseid meetmeid
.
Esmatähtsate infrastruktuuride kaitset käsitlevad liikmesriikide vahelised kahepoolsed koostöökavad moodustavad hästi toimiva ja tõhusa vahendi, piiriüleste esmatähtsate infrastruktuuridega tegelemisel.
EPCIP peaks rajanema sellisel koostööl.
Muudatusettepanek 7 Põhjendus 5 a (uus)
(5 a)
Teatud valdkondades on juba kasutusel rida meetmeid, mis reguleerivad Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimist, määramist ja kaitset.
Tulevase ühenduse tasandil kehtestatavate eeskirjade tulemus ei tohiks olla nendes valdkondades kasutusel olevate eeskirjade kahekordistamine, ilma et suureneks ka turvalisus.
Muudatusettepanek 8 Põhjendus 6 (6)
Kuna erinevates valdkondades omatakse erinevaid esmatähtsate infrastruktuuride kaitse alaseid kogemusi, oskusi ja nõudeid, tuleks esmatähtsate infrastruktuuride kaitse suhtes välja töötada ühenduse lähenemisviis ning seda tuleks rakendada, võttes arvesse kõnealuse valdkonna iseärasusi ja olemasolevaid valdkondlikke kaitsemeetmeid, mille hulka kuuluvad ELi, riiklikul või piirkondlikul tasandil juba kasutusel olevad meetmed ja esmatähtsate infrastruktuuride omanike/haldajate vahelised juba sõlmitud piiriülesed vastastikuse abi kokkulepped.
Arvestades erasektori märkimisväärse osalemisega riskijärelevalves ja -juhtimises, äritegevuse järjepidevuse kavandamises ja katastroofijärgses taastamistöös,
peab
ühenduse
lähenemisviisi abil julgustama
erasektori
täielikku osalemist
kõnealuses tegevuses.
Esmatähtsate infrastruktuuride kohta on vajalik luua ühtne loetelu, sest see lihtsustaks esmatähtsate infrastruktuuride kaitset käsitleva erinevaid valdkondi arvestava lähenemisviisi rakendamist.
(6)
Kuna erinevates valdkondades omatakse erinevaid esmatähtsate infrastruktuuride kaitse alaseid kogemusi, oskusi ja nõudeid, tuleks esmatähtsate infrastruktuuride kaitse suhtes välja töötada ühenduse lähenemisviis ning seda tuleks rakendada, võttes arvesse kõnealuse valdkonna iseärasusi ja olemasolevaid valdkondlikke kaitsemeetmeid, mille hulka kuuluvad ELi, riiklikul või piirkondlikul tasandil juba kasutusel olevad meetmed ja esmatähtsate infrastruktuuride omanike/haldajate vahelised juba sõlmitud piiriülesed vastastikuse abi kokkulepped.
Arvestades erasektori märkimisväärse osalemisega riskijärelevalves ja -juhtimises, äritegevuse järjepidevuse kavandamises ja katastroofijärgses taastamistöös,
peaks
ühenduse
lähenemisviis tagama
erasektori
täieliku osalemise
kõnealuses tegevuses.
Esmatähtsate infrastruktuuride kohta on vajalik luua ühtne loetelu, sest see lihtsustaks
Euroopa
esmatähtsate infrastruktuuride kaitset käsitleva erinevaid valdkondi arvestava lähenemisviisi rakendamist.
Muudatusettepanek 9 Põhjendus 6 a (uus)
(6 a)
Euroopa esmatähtis infrastruktuur peaks olema kavandatud viisil, mille puhul on ühendused kolmandate riikidega ja viimastes paiknemine viidud miinimumi.
Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride osaline paiknemine väljaspool ELi suurendab terroristlike rünnakute ohtu ja sellega kaasnevate mõjude levikut infrastruktuurile tervikuna, terroristide juurdepääsu ohtu EList väljaspool säilitatavatele andmetele ja ühenduse õigusaktide mittejärgimise ohtu, mis muudab terve infrastruktuuri haavatavamaks.
Muudatusettepanek 10 Põhjendus 7 (7)
Kõik Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride omanikud/haldajad peaksid koostama haldaja turvalisuse tagamise kava, milles määratakse kindlaks esmatähtsad varad ning sätestatakse nende kaitseks vajalikud asjakohased turvalahendused.
Haldaja turvalisuse tagamise kava peaks arvesse võtma riski-, ohu- ja haavatavushinnanguid ning muud liikmesriikide ametiasutuste edastatud asjakohast teavet.
(7)
Kõik Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride omanikud/haldajad peaksid koostama haldaja turvalisuse tagamise kava, milles määratakse kindlaks esmatähtsad varad ning sätestatakse nende kaitseks vajalikud asjakohased turvalahendused.
Haldaja turvalisuse tagamise kava peaks arvesse võtma riski-, ohu- ja haavatavushinnanguid ning muud liikmesriikide ametiasutuste edastatud asjakohast teavet.
Need haldaja turvalisuse tagamise kavad tuleks saata edasi liikmesriikide Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunktidesse.
Haldaja turvalisuse tagamise kava ja selle ajakohastamise nõue võib olla täidetud olemasolevate valdkondlike kaitsemeetmete järgimisega.
Muudatusettepanek 11 Põhjendus 8 (8)
Kõik Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride omanikud/haldajad peaksid määrama turvalisuse kontaktametniku, et lihtsustada koostööd ja teabevahetust asjaomaste esmatähtsa infrastruktuuri kaitsega tegelevate riiklike ametiasutustega.
(8)
Kõik Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride omanikud/haldajad peaksid määrama turvalisuse kontaktametniku, et lihtsustada koostööd ja teabevahetust asjaomaste esmatähtsa infrastruktuuri kaitsega tegelevate riiklike ametiasutustega.
Turvalisuse kontaktametniku määramise nõue võib olla täidetud olemasolevate valdkondlike kaitsemeetmete järgimisega.
Muudatusettepanek 12 Põhjendus 10 (10)
Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse parandamise lihtsustamiseks tuleks välja töötada ühtne metoodika infrastruktuuri ähvardavate
haavatavuste
, ohtude
ja
riskide identifitseerimiseks ja liigitamiseks.
(10)
Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse parandamise lihtsustamiseks tuleks välja töötada ühtne metoodika infrastruktuuri ähvardavate ohtude, riskide
ja struktuursete haavatavuste
identifitseerimiseks ja liigitamiseks
ning seda metoodikat rakendada
.
Muudatusettepanek 13 Põhjendus 11 (11)
Ainult ühine raamistik võimaldab
luua vajaliku aluse, et ühtselt rakendada Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitsmiseks vajalikke meetmeid
ja selgelt määratleda kõigi asjaomaste sidusrühmade kohustused
.
Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride omanikele/haldajatele tuleks võimaldada juurdepääsu esmatähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud headele tavadele ja metoodikale.
(11)
Määratledes kõigi asjaomaste sidusrühmade vastavad kohustused, võimaldab
ühine raamistik luua vajaliku aluse, et ühtselt rakendada Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitsmiseks vajalikke meetmeid.
Liikmesriikidele ja
Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride omanikele/haldajatele tuleks võimaldada juurdepääsu esmatähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud headele tavadele ja metoodikale.
Muudatusettepanek 14 Põhjendus 12 (12)
Esmatähtsa infrastruktuuri tõhus kaitse eeldab teabevahetust, kooskõlastamist ja koostööd riigi ja ühenduse tasandil.
Kõnealune eesmärk on kõige paremini saavutatav igas liikmesriigis esmatähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunkti määramise kaudu, kes peaks kooskõlastama esmatähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud küsimusi nii riigisiseselt kui ka liikmesriikide ja komisjoni tasandil.
(12)
Euroopa
esmatähtsa infrastruktuuri tõhus kaitse eeldab teabevahetust, kooskõlastamist ja koostööd riigi ja ühenduse tasandil.
Kõnealune eesmärk on kõige paremini saavutatav igas liikmesriigis
Euroopa
esmatähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunkti määramise kaudu, kes peaks kooskõlastama
Euroopa
esmatähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud küsimusi nii riigisiseselt kui ka liikmesriikide ja komisjoni tasandil.
Muudatusettepanek 15 Põhjendus 13 (13)
Esmatähtsa infrastruktuuri kaitsega seotud toimingute kavandamiseks valdkondades, mis nõuavad teataval tasemel konfidentsiaalsust on kohane tagada, et käesoleva direktiivi raames toimuks ühtne ja turvaline teabevahetus.
Esmatähtsa infrastruktuuri kaitset käsitleva teatava teabe iseloomu tõttu ohustaks selle avalikustamine avaliku julgeolekuga seotud avaliku huvi kaitset.
Kuna konkreetseid andmeid teatava esmatähtsa infrastruktuuri varade kohta võidakse kasutada esmatähtsa infrastruktuuri rajatistele vastuvõetamatute tagajärgede kavandamiseks või tekitamiseks, tuleks sellised andmed liigitada salajasteks ning juurdepääs neile tuleks anda nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil ainult teadmisvajaduse põhjal.
(13)
Euroopa
esmatähtsa infrastruktuuri kaitsega seotud toimingute kavandamiseks valdkondades, mis nõuavad teataval tasemel konfidentsiaalsust, on kohane tagada, et käesoleva direktiivi raames toimuks ühtne ja turvaline teabevahetus.
Euroopa
esmatähtsa infrastruktuuri kaitset käsitleva teatava teabe iseloomu tõttu ohustaks selle avalikustamine avaliku julgeolekuga seotud avaliku huvi kaitset.
Kuna konkreetseid andmeid teatava esmatähtsa infrastruktuuri varade kohta võidakse kasutada esmatähtsa infrastruktuuri rajatistele vastuvõetamatute tagajärgede kavandamiseks või tekitamiseks, tuleks sellised andmed liigitada salajasteks ning juurdepääs neile tuleks anda nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil ainult teadmisvajaduse põhjal.
Muudatusettepanek 16 Põhjendus 14 (14)
Esmatähtsat infrastruktuuri käsitleva teabe jagamine peaks toimuma usalduslikkuse ja turvalisuse õhkkonnas.
Teabe jagamine eeldab usalduslikke suhteid, et äriühingud ja organisatsioonid võiksid kindlad olla, et nende tundlik teave on piisavalt kaitstud.
Ettevõtjaid tuleks julgustada jagama esmatähtsaid infrastruktuure käsitlevat teavet selgitades, et teabevahetusest tulenev kasu on tööstuse ja kogu ühiskonna seisukohast märkimisväärsem, kui sellest tulenevad kulud.
Seetõttu tuleks julgustada esmatähtsa infrastruktuuri kaitset käsitleva teabe vahetust.
(14)
Euroopa
esmatähtsat infrastruktuuri käsitleva teabe jagamine peaks toimuma usalduslikkuse ja turvalisuse õhkkonnas.
Teabe jagamine eeldab usalduslikke suhteid, et äriühingud ja organisatsioonid võiksid kindlad olla, et nende tundlik teave on piisavalt kaitstud.
Muudatusettepanek 17 Põhjendus 15 (15)
Käesoleva direktiiviga täiendatakse ühenduse tasandil ja liikmesriikides juba olemasolevaid valdkondlikke meetmeid.
Kui ühenduse mehhanismid on juba paigas, tuleks
nende kasutamist jätkata
,
sest need aitavad
kaasa
käesoleva direktiivi üldisele rakendamisele
.
(15)
Käesoleva direktiiviga täiendatakse ühenduse tasandil ja liikmesriikides juba olemasolevaid valdkondlikke meetmeid.
Kui ühenduse mehhanismid
ja õigusaktid
on juba paigas, tuleks
neid rakendada ja kohaldada
,
et aidata
kaasa
avaliku ohutuse parandamisele
.
Nõnda toimides välditakse osalisi kattumisi ja vastuolusid käesoleva direktiiviga ning lisakulusid, mis samas ei tagaks ohutuse paranemist.
Muudatusettepanek 18 Põhjendus 17 (17)
Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, st Euroopa esmatähtsate
infrastruktuuride
identifitseerimise ja määramise menetluse ning selliste infrastruktuuride kaitse parandamisvajaduste hindamist käsitleva ühtse lähenemisviisi loomist ei ole võimalik piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil, vaid see on meetme ulatuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele.
Arvestades proportsionaalsuse põhimõtet, mis on sätestatud kõnealuses artiklis, ei lähe käesolev direktiiv nende eesmärkide saavutamisel kaugemale.
(17)
Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, st Euroopa esmatähtsate
infrastruktuuride prioriteetsete valdkondade
identifitseerimise ja määramise menetluse ning selliste infrastruktuuride kaitse parandamisvajaduste hindamist käsitleva ühtse lähenemisviisi loomist ei ole
kõigil juhtudel
võimalik piisaval määral saavutada liikmesriikide tasandil, vaid see on meetme ulatuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele.
Arvestades proportsionaalsuse põhimõtet, mis on sätestatud kõnealuses artiklis, ei lähe käesolev direktiiv nende eesmärkide saavutamisel kaugemale,
kuid erilist tähelepanu tuleks pöörata rahalisele vastuvõetavusele omanike või haldajate ning liikmesriikide poolt.
Muudatusettepanek 19 Artikkel 1
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse Euroopa esmatähtsate
infrastruktuuride
identifitseerimise ja määramise menetlus ning kõnealuste infrastruktuuride kaitse parandamise vajaduse hindamist käsitlev ühine lähenemisviis.
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse Euroopa esmatähtsate
infrastruktuuride prioriteetsete valdkondade
identifitseerimise ja määramise menetlus ning kõnealuste infrastruktuuride kaitse parandamise vajaduse hindamist käsitlev ühine lähenemisviis.
Muudatusettepanek 20 Artikli 2 punkt b
b)
"
Euroopa esmatähtsad infrastruktuurid
"
– sellised esmatähtsad infrastruktuurid, mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks oluliselt
kahte
või enamat liikmesriiki, või
ainult ühte liikmesriiki, kui
infrastruktuur
asub teises liikmesriigis
.
See hõlmab ka mõjusid, mis tulenevad valdkondadevahelistest teist liiki infrastruktuuridest sõltumisest;
b)
"
Euroopa esmatähtsad infrastruktuurid
" –
sellised esmatähtsad infrastruktuurid, mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks oluliselt
kolme
või enamat liikmesriiki, või
vähemalt kahte liikmesriiki
,
kui
infrastruktuur asub teises liikmesriigis.
See hõlmab ka mõjusid, mis tulenevad valdkondadevahelistest teist liiki infrastruktuuridest sõltumisest;
Muudatusettepanek 21 Artikli 2 punkt d
d) "haavatavus"
-
esmatähtsa infrastruktuuri ülesehituse, rakenduse või tegevuse elemendi omadus, mis teeb ta vastuvõtlikuks ohu korral kahjustada saamisele või hävimisele ja mis hõlmab ka sõltuvust teistest infrastruktuuridest;
d)
"
struktuurne
haavatavus
" –
esmatähtsa infrastruktuuri ülesehituse, rakenduse või tegevuse elemendi omadus, mis teeb ta vastuvõtlikuks ohu korral kahjustada saamisele või hävimisele ja mis hõlmab ka sõltuvust teistest infrastruktuuridest;
(See muudatus puudutab kogu õigusakti teksti.
Kui muudatusettepanek vastu võetakse, tuleb tehnilised muudatused teha läbivalt kogu tekstis.)
Muudatusettepanek 22 Artikli 3 lõige 1 1.
Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimiseks kasutatavad valdkondadevahelised ja valdkondlikud kriteeriumid
tuleb vastu võtta
kooskõlas
artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusega
.
Neid valdkondi võib muuta kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusega.
1.
Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimiseks kasutatavad valdkondadevahelised ja valdkondlikud kriteeriumid
tuginevad olemasolevatele kaitsekriteeriumitele ning need võetakse vastu ja muudetakse
kooskõlas
EÜ asutamislepingu artikliga 308 ja Euratomi asutamislepingu artikliga 203.
Valdkondadevahelised kriteeriumid, mida kohaldatakse kõigi esmatähtsate infrastruktuuride valdkondade suhtes horisontaalselt, töötatakse välja konkreetse infrastruktuuri kahjustada saamise või hävimise tõsidusastme mõju arvesse võttes.
Kriteeriumid võetakse vastu hiljemalt [ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist].
Valdkondadevahelised kriteeriumid, mida kohaldatakse kõigi
Euroopa
esmatähtsate infrastruktuuride valdkondade suhtes horisontaalselt, töötatakse välja konkreetse infrastruktuuri kahjustada saamise või hävimise tõsidusastme mõju arvesse võttes.
Kriteeriumid võetakse vastu hiljemalt [ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist].
Valdkondlikud kriteeriumid töötatakse välja prioriteetsete valdkondade jaoks, võttes arvesse iga esmatähtsa infrastruktuuri valdkonna iseärasusi ja kaasates
vajadusel asjaomaseid
huvirühmi
.
Kriteeriumid võetakse iga prioriteetse valdkonna jaoks vastu hiljemalt ühe aasta jooksul pärast prioriteetseks valdkonnaks määramist.
Valdkondlikud kriteeriumid töötatakse välja prioriteetsete valdkondade jaoks
ning tuginedes olemasolevatele valdkondlikele kaitsemeetmetele
, võttes arvesse iga esmatähtsa infrastruktuuri valdkonna iseärasusi ja kaasates
kõik asjaomased sidusrühmad, kuna valdkondadel on olemas erikogemused, asjatundlikkus ja nõuded oma esmatähtsa infrastruktuuri kaitse kohta.
Kriteeriumid võetakse iga prioriteetse valdkonna jaoks vastu hiljemalt ühe aasta jooksul pärast prioriteetseks valdkonnaks määramist.
Kui ühenduse mehhanismid on juba paigas, jätkatakse nende kasutamist.
Erinevate õigusaktide või sätete korduvat kehtestamist või nendevaheliste vastuolude tekkimist välditakse iga hinna eest.
Muudatusettepanek 23 Artikli 3 lõige 2
2.
Komisjon valib korra aastas prioriteetsed valdkonnad, mille jaoks koostatakse lõikes 1 sätestatud valdkondlikud kriteeriumid I lisas oleva loetelu alusel.
välja jäetud
I lisa võib muuta kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusega juhul, kui see ei laienda käesoleva direktiivi kohaldamisala.
Muudatusettepanek 24 Artikli 3 lõige 3 3.
Iga liikmesriik teeb kindlaks oma territooriumil asuvad esmatähtsad infrastruktuurid, ning sellised väljaspool tema territooriumi asuvad esmatähtsad infrastruktuurid, mis võivad teda mõjutada ja mis täidavad vastavalt
lõigetele 1 ja 2
vastu võetud kriteeriumid.
3.
Iga liikmesriik teeb kindlaks oma territooriumil asuvad
võimalikud Euroopa
esmatähtsad infrastruktuurid ning sellised väljaspool tema territooriumi asuvad
võimalikud Euroopa
esmatähtsad infrastruktuurid, mis võivad teda mõjutada ja mis täidavad vastavalt
lõikele 1
vastu võetud kriteeriumid, hiljemalt ühe aasta jooksul pärast asjakohaste kriteeriumite vastuvõtmist ja pärast seda pidevalt.
Iga liikmesriik teavitab komisjoni selliselt identifitseeritud esmatähtsatest infrastruktuuridest
hiljemalt ühe aasta jooksul pärast asjakohaste kriteeriumite vastuvõtmist ja pärast seda pidevalt.
Muudatusettepanek 25 Artikli 4 pealkiri
Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride
määramine
Prioriteetsete valdkondade identifitseerimine ja
määramine
Muudatusettepanek 26 Artikli 4 lõige -1 (uus)
-1.
Iga liikmesriik teeb kindlaks prioriteetsed valdkonnad oma territooriumi piires ning sellised prioriteetsed valdkonnad väljaspool tema territooriumi, mis võivad seda mõjutada ja mis tuleb kaasata vastavalt artikli 3 lõikele 1 vastu võetud kriteeriumite väljatöötamisse.
Iga liikmesriik teavitab komisjoni selliselt identifitseeritud prioriteetsetest valdkondadest hiljemalt ühe aasta jooksul pärast asjakohaste kriteeriumite vastuvõtmist ja pärast seda pidevalt.
Muudatusettepanek 27 Artikli 4 lõige 1 1.
Komisjon teeb ettepaneku
Euroopa esmatähtsateks infrastruktuurideks määratavate
esmatähtsate
infrastruktuuride
loetelu kohta
artikli 3 lõike 3 teise lõigu
alusel saadud teatiste ja muude tema kasutuses olevate andmete põhjal.
1.
Komisjon teeb ettepaneku esmatähtsate
infrastruktuuride prioriteetsete valdkondade
loetelu kohta
lõike -1
alusel saadud teatiste ja muude tema kasutuses olevate andmete põhjal.
Muudatusettepanek 28 Artikli 4 lõige 1 a (uus)
1 a.
Euroopa esmatähtsad infrastruktuurid kavandatakse nii, et ühendused kolmandate riikidega ja viimastes paiknemine on viidud miinimumi.
Muudatusettepanek 29 Artikli 4 lõige 2 2.
Euroopa esmatähtsateks infrastruktuurideks määratud
esmatähtsate infrastruktuuride loetelu
võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusega
.
2.
Nõukogu võtab vastu ja muudab Euroopa
esmatähtsate infrastruktuuride
prioriteetsete valdkondade
loetelu.
Kõnealust loetelu võib muuta kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusega.
Muudatusettepanek 30 Artikkel 4 a (uus)
Artikkel 4 a
Isikuandmete töötlemine
Isikuandmete töötlemine, mida teevad Euroopa esmatähtsad infrastruktuurid otseselt või vahendaja kaudu ning mida on vaja nimetatud infrastruktuuride kaitse tegevuseks, toimub vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ ( üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)
1
sätetele ning vastavalt andmekaitsega seotud asjakohastele põhimõtetele.
Andmete töötlemine toimub liidus ja turvalisuse kaalutlustel ei ole andmete kopeerimine kolmandatesse riikidesse lubatud.
__________________
1
EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
Muudatusettepanek 31 Artikli 5 lõiked 1 ja 2 1.
Iga liikmesriik nõuab igalt tema territooriumil asuva Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri omanikult/haldajalt haldaja turvalisuse tagamise kava koostamist ja selle ajakohastamist ning selle ülevaatamist vähemalt iga kahe aasta järel.
1.
Iga liikmesriik nõuab igalt tema territooriumil asuva Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri omanikult/haldajalt haldaja turvalisuse tagamise kava koostamist ja selle ajakohastamist ning selle ülevaatamist vähemalt iga kahe aasta järel.
Komisjon ja nõukogu võtavad vastu olemasolevate kaitsemeetmete loetelu, mis on kohaldatav I lisas loetletud kindlate valdkondade suhtes.
Haldaja turvalisuse tagamise kava loomise ja ajakohastamise nõue täidetakse loetelus märgitud ühe või enama kaitsemeetme järgimisega.
2.
Haldaja turvalisuse tagamise kava alusel tehakse kindlaks Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri varad ja luuakse nende kaitseks vajalikud turvalahendused vastavalt II lisale.
Haldaja turvalisuse tagamise kavaga seotud valdkondlikke nõudeid, milles arvestatakse olemasolevaid ühenduse meetmeid, võib vastu võtta
kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusega
.
Komisjon võib kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlusega otsustada, et I lisas loetletud valdkondades kohaldatavate konkreetsete meetmete korral on haldaja turvalisuse tagamise kava koostamise nõue täidetud.
2.
Haldaja turvalisuse tagamise kava alusel tehakse kindlaks Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri varad ja luuakse nende kaitseks vajalikud turvalahendused vastavalt II lisale.
Haldaja turvalisuse tagamise kavaga seotud valdkondlikke nõudeid, milles arvestatakse olemasolevaid ühenduse meetmeid, võib vastu võtta
nõukogu
.
Muudatusettepanek 32 Artikli 5 lõige 3 3.
Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri omanik/haldaja edastab haldaja turvalisuse tagamise kava
liikmesriigi
asjaomasele
ametiasutusele
ühe aasta jooksul pärast kõnealuse infrastruktuuri Euroopa esmatähtsaks infrastruktuuriks määramist.
3.
Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri omanik/haldaja edastab haldaja turvalisuse tagamise kava asjaomasele
Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse kontaktpunktile
ühe aasta jooksul pärast kõnealuse infrastruktuuri Euroopa esmatähtsaks infrastruktuuriks määramist.
Kui lõike 2 alusel kiidetakse heaks haldaja turvalisuse tagamise kavaga seotud valdkondlikud nõuded, esitatakse haldaja turvalisuse tagamise kava
liikmesriigi
asjaomasele
ametiasutusele
alles ühe aasta jooksul pärast valdkondlike nõuete vastuvõtmist.
Kui lõike 2 alusel kiidetakse heaks haldaja turvalisuse tagamise kavaga seotud valdkondlikud nõuded, esitatakse haldaja turvalisuse tagamise kava asjaomasele
Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse kontaktpunktile
alles ühe aasta jooksul pärast valdkondlike nõuete vastuvõtmist.
Muudatusettepanek 33 Artikli 5 lõige 5
5.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/65/EÜ, mis käsitleb sadamate turvalisuse tugevdamist, juba täidab haldaja turvalisuse tagamise kava koostamise nõuet.
välja jäetud
Muudatusettepanek 34 Artikli 6 lõige 1 1.
Iga liikmesriik nõuab tema territooriumil asuvate Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride omanikelt/haldajatelt, et nad määraksid turvalisuse kontaktametniku, kes vastutaks turvaküsimustega seotud kontaktide eest infrastruktuuri omaniku/haldaja ja esmatähtsate infrastruktuuride kaitse
eest vastutavate liikmesriigi asjaomaste ametiasutuste
vahel.
Turvalisuse kontaktametnik määratakse ametisse ühe aasta jooksul pärast asjaomase infrastruktuuri Euroopa esmatähtsaks infrastruktuuriks määramist.
1.
Iga liikmesriik nõuab tema territooriumil asuvate Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride omanikelt/haldajatelt, et nad määraksid turvalisuse kontaktametniku, kes vastutaks turvaküsimustega seotud kontaktide eest infrastruktuuri omaniku/haldaja ja
selles liikmesriigis asuva Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride
kaitse
kontaktpunkti
vahel.
Turvalisuse kontaktametnik määratakse ametisse ühe aasta jooksul pärast asjaomase infrastruktuuri Euroopa esmatähtsaks infrastruktuuriks määramist.
Turvalisuse kontaktametniku määramise nõue täidetakse loetelus märgitud ühe või enama artikli 5 lõikes 1 osutatud kaitsemeetme järgimisega.
Muudatusettepanek 35 Artikli 6 lõige 2 2.
Iga liikmesriik edastab kindlakstehtud riske ja ohte käsitleva teabe asjaomase Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri turvalisuse kontaktametnikule.
2.
Iga liikmesriik edastab kindlakstehtud riske ja ohte käsitleva teabe
riigi Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri kaitse kontaktpunkti kaudu
asjaomase Euroopa esmatähtsa infrastruktuuri turvalisuse kontaktametnikule.
Muudatusettepanek 36 Artikli 7 lõige 2 2.
Iga liikmesriik esitab komisjonile kokkuvõtte
igas I lisas osutatud
valdkonnas tuvastatud haavatavuse-, ohu- ja riskiliikide kohta
18 kuu
jooksul pärast artikli 4 lõikes 2 sätestatud loetelu vastuvõtmist ja pärast seda iga kahe aasta tagant.
2.
Iga liikmesriik esitab komisjonile kokkuvõtte
Euroopa esmatähtsates infrastruktuurides
tuvastatud
struktuurilise
haavatavuse-, ohu- ja riskiliikide kohta
12 kuu
jooksul pärast artikli 4 lõikes 2 sätestatud loetelu vastuvõtmist ja pärast seda iga kahe aasta tagant.
Artikli 11 lõikes 3 osutatud menetluse kohaselt töötatakse
kõnealuste aruannete jaoks
välja ühtne vorm
.
Ühtse vormi
kõnealuste aruannete jaoks
töötab välja komisjon ja kiidab heaks nõukogu.
Muudatusettepanek 37 Artikli 7 lõige 3 3.
Komisjon
hindab
, kas Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitseks on vaja erimeetmeid iga valdkonna puhul eraldi.
3.
Komisjon
ja liikmesriigid hindavad
, kas Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitseks on vaja erimeetmeid iga valdkonna puhul eraldi.
Selles kontekstis võetakse arvesse olemasolevaid häid tavasid ja metoodikaid.
Muudatusettepanek 38 Artikli 7 lõige 4 4.
Euroopa esmatähtsaid infrastruktuure ohustavate haavatavuste, ohtude ja riskide hindamiseks võib välja töötada ühtse metoodika
kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusega
.
4.
Euroopa esmatähtsaid infrastruktuure ohustavate
struktuuriliste
haavatavuste, ohtude ja riskide hindamiseks võib
vajaduse korral
välja töötada ühtse metoodika.
Selline ühtne metoodika võtab arvesse olemasolevaid metoodikaid.
Muudatusettepanek 39 Artikkel 8
Komisjon
toetab
Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride omanikke/haldajaid võimaldades neile juurdepääsu esmatähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud olemasolevatele headele tavadele ja metoodikale.
Komisjon
ja liikmesriigid toetavad
Euroopa esmatähtsate infrastrukuuride omanikke/haldajaid
,
võimaldades neile juurdepääsu esmatähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud olemasolevatele headele tavadele ja metoodikale.
Muudatusettepanek 40 Artikli 10 lõige 2 2.
Liikmesriigid teostavad julgeolekukontrolli iga isiku suhtes, kes käesoleva direktiivi alusel töötab esmatähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud konfidentsiaalse teabega.
2.
Liikmesriigid teostavad
optimaalsel tasemel
julgeolekukontrolli iga isiku suhtes, kes käesoleva direktiivi alusel töötab esmatähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud konfidentsiaalse teabega.
Muudatusettepanek 41 Artikli 10 lõige 3 3.
Liikmesriigid tagavad, et
liikmesriikidele või komisjonile
edastatud esmatähtsa infrastruktuuri kaitsega seotud teavet kasutatakse ainult esmatähtsate infrastruktuuride kaitse eesmärgil.
3.
Liikmesriigid
ja komisjon
tagavad, et
neile
edastatud
Euroopa
esmatähtsa infrastruktuuri kaitsega seotud teavet kasutatakse ainult
Euroopa
esmatähtsate infrastruktuuride kaitse eesmärgil
ning võetakse nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet materjaalsest seisukohast vaadatuna ning põhiõigusi ja institutsioone, mida tuleks kaitsta
.
Muudatusettepanek 42 Artikkel 11
Artikkel 11
Komitee
välja jäetud
1.
Komisjoni abistab komitee, kuhu kuulub iga esmatähtsa infrastruktuuri kaitse kontaktpunkti üks esindaja.
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.
3.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud perioodiks kehtestatakse üks kuu.
4.
Komitee võtab vastu oma töökorra.
Muudatusettepanek 43 Artikli 12 lõike 1 esimene lõik 1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
31. detsembriks 2007
.
Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
31. detsembriks 2008
.
Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
Muudatusettepanek 44 I lisa pealkiri
Esmatähtsate infrastruktuuride valdkondade loetelu
Esmatähtsate infrastruktuuride
võimalike
valdkondade loetelu
Muudatusettepanek 45 I lisa III valdkonna alamvaldkond 9
Raadioside
ja
navigeerimine
Raadioside
,
navigeerimine
ja raadiosagedusel põhinev identifitseerimine (RFID)
Muudatusettepanek 46 I lisa VII valdkonna alamvaldkond 19
Maksete ja väärtpaberitehingute arveldusinfrastruktuurid ning süsteemid
Maksete ja väärtpaberitehingute arveldusinfrastruktuurid ning süsteemid
ja nende teenuste osutajad
Muudatusettepanek 47 I lisa VII valdkonna alamvaldkond 19 a (uus)
19 a.
Pangandus ja kindlustus
