LÕPLIK
A6-0157/2006
2.5.2006
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
(KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD))
Väliskomisjon
Raportöör:
Angelika Beer
Koostaja(*):
Pierre Schapira , arengukomisjon
(*) Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö – kodukorra artikkel 47
PE 362.697v04-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete h äälte enamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................40
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS ÕIGUSLIKU ALUSE KOHTA ..........................................42
arengukomisjonI ARVAMUS (*) ...................................................................................44
rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ARVAMUS.........................................75
eelarvekomisjoni ARVAMUS.......................................................................................95
MENETLUS............................................................................................................................106
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
( KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2004)0630 );
ELT C .../ / ELTs seni avaldamata.
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 179 ja artiklit 181a, mille kohaselt esitas komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku ( C6‑0251/2004 );
– võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;
– võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35;
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi ( A6-0157/2006 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Pealkiri
Nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
Justification
The present and following amendments concern the legal basis.
There is agreement between Council and Parliament that the legal basis should not be Article 308 TEC but Articles 179 (Development Cooperation) and 181a (Economic, financial and technical cooperation with third countries).
The Legal Affairs Committee has delivered a positive opinion, in accordance with Rule 35(2).
This modification requires some changes to the scope of the proposal (all measures relating to nuclear safety must be deleted and will be covered by a separate proposal).
Muudatusettepanek 2
Preambul
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
Justification
See amendment 1.
Muudatusettepanek
3
Volitus 1
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308 ,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 179 ja 181a ;
Justification
See amendment 1.
Muudatusettepanek 4
Volitus 2
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,
välja jäetud
Justification
See amendment 1.
Muudatusettepanek
5
Volitus 4
votes arvesse Eruoopa Parlamendi arvamust
toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele ,
Justification
See amendment 1.
Muudatusettepanek 6
Põhjendus 1
(1) Selleks et muuta ühenduse välisabi tõhusamaks, on kavandatud uus raamistik abi kavandamiseks ja andmiseks.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määrusega (EÜ) nr … kehtestatakse ühinemiseelne vahend, mis hõlmab ühenduse abi kandidaatriikidele ja võimalikele kandidaatriikidele.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määrusega (EÜ) nr … kehtestatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määruse (EÜ) nr … eesmärk on arengukoostöö ja majanduskoostöö kolmandate riikidega.
Käesolev määrus on täiendav vahend, mille eesmärk on tegeleda kriisiolukordadega ning teatavate globaalsete pikaajaliste väljakutsetega rahu, stabiilsuse ning tsiviilelanike julgeoleku ja ohutuse suhtes.
(1) Selleks et muuta ühenduse välisabi tõhusamaks, on kavandatud uus raamistik abi kavandamiseks ja andmiseks.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määrusega (EÜ) nr … kehtestatakse ühinemiseelne vahend, mis hõlmab ühenduse abi kandidaatriikidele ja võimalikele kandidaatriikidele.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määrusega (EÜ) nr … kehtestatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määruse (EÜ) nr … eesmärk on arengukoostöö ja majanduskoostöö kolmandate riikidega.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määrusega (EÜ) nr … kehtestatakse inimõiguste- ja demokraatiavahend.
Käesolev määrus on täiendav vahend, mille eesmärk on tegeleda kriisiolukordadega ning teatavate globaalsete pikaajaliste väljakutsetega rahu, stabiilsuse ning tsiviilelanike julgeoleku ja ohutuse suhtes.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 2
(2) Ühendus on peamine kolmandatele riikidele majandus-, finants-, tehnilise, humanitaar- ja makromajandusliku abi andja.
Inimarenguks stabiilsete tingimuste soodustamine ning inimõiguste, demokraatia ja põhivabaduste edendamine jääb üheks peamiseks eesmärgiks kõigi ühenduse välisabivahendite puhul.
(2) Ühendus on peamine kolmandatele riikidele majandus-, finants-, tehnilise, humanitaar- ja makromajandusliku abi andja.
Inimarenguks stabiilsete tingimuste soodustamine ning inimõiguste, demokraatia ja põhivabaduste edendamine jääb üheks peamiseks eesmärgiks kõigi ühenduse välisabivahendite puhul.
Nõukogu jõudis oma 2004. aasta novembri järeldustes Euroopa Liidu välistegevuse tõhususe kohta järeldusele, et „rahu, julgeolek ja stabiilsus ning inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava on jätkusuutliku majandusliku arengu ja vaesuse likvideerimise olulised osad”.
Justification
It is important to stress the close relation between economic growth and poverty eradication and the promotion of the rule of law and respect of human rights.
Muudatusettepanek 8
Põhjendus 4
(4) Euroopa Ülemkogu on pannud Euroopa Liidule kohustuse tõhustada jõupingutusi kriisi ohjamisel ja vägivaldsete konfliktide ärahoidmisel.
ELi vägivaldsete konfliktide ärahoidmise programmis rõhutatakse “poliitilist kohustust seada konfliktide ärahoidmine ELi välissuhete üheks peamiseks eesmärgiks”.
Ühenduse rahastamisvahendid peavad andma olulise panuse selle eesmärgi saavutamisse ning Euroopa Liidu kui globaalse tegutseja arengusse.
(4) Euroopa Liit on võtnud endale kohustuse tõhustada jõupingutusi kriisi ohjamisel ja vägivaldsete konfliktide ärahoidmisel.
ELi vägivaldsete konfliktide ärahoidmise programmis rõhutatakse “poliitilist kohustust seada konfliktide ärahoidmine ELi välissuhete üheks peamiseks eesmärgiks”.
Ühenduse rahastamisvahendid peavad andma olulise panuse selle eesmärgi saavutamisse ning Euroopa Liidu kui globaalse tegutseja arengusse.
Justification
Formulation appropriate for a co-decided act.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 7
(7) Cotonou partnerluslepinguga nähakse ette ühtne raamistik nii julgeolekuks kui arenguks ning stabiliseerimisvahend peaks tuginema sellele lähenemisviisile.
(7) Cotonou AKV-EÜ partnerlusleping kohustab lepingupooli järgima aktiivset, laialdast ja ühtset rahu taastamise ning konfliktide ärahoidmise ja lahendamise poliitikat ning tagama vajalike seoste loomise selliste meetmete ja arengukoostöö vahel.
Justification
The amendment reflects the actual wording of Article 11 of the Agreement.
Muudatusettepanek
10
Põhjendus 9
(9) Nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta otsusega 2001/792/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel, nähakse ette kodanikukaitse ekspertide saatmine kolmandatesse riikidesse, et reageerida loodusõnnetustele või inimese põhjustatud katastroofidele.
Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele Euroopa Liidu kodanikukaitsealase suutlikkuse tugevdamise kohta määratakse kindlaks selliste meetmete toetuseks kiire vahendite mobiliseerimine.
(9) Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele Euroopa Liidu kodanikukaitsealase suutlikkuse tugevdamise kohta määratakse kindlaks selliste meetmete toetuseks kiire vahendite mobiliseerimine.
Justification
The change in the legal basis requires the deletion of all references to the EURATOM treaty.
Muudatusettepanek
11
Põhjendus 10
(10) Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2004. aasta deklaratsioon terrorismivastase võitluse kohta nõudis terrorismivastaste eesmärkide integreerimist välisabiprogrammidesse.
Lisaks sellele nõutakse ülemkogu poolt 27. märtsil 2000 vastu võetud ELi aastatuhande strateegias organiseeritud kuritegevuse tõkestamise ja kontrolli kohta tihedamat koostööd kolmandate riikidega.
(10) Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2004. aasta deklaratsioon terrorismivastase võitluse kohta nõudis terrorismivastaste eesmärkide integreerimist välisabiprogrammidesse.
Lisaks sellele nõutakse ülemkogu poolt 27. märtsil 2000 vastu võetud ELi aastatuhande strateegias organiseeritud kuritegevuse tõkestamise ja kontrolli kohta tihedamat koostööd kolmandate riikidega ja mitmete ÜRO allasutustega, kes püüavad terrorismiga võidelda .
Ühenduse tegevus kõnealustes valdkondades peab järgima ELi liikmesriikide kohustusi vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eriti inimõiguste seadus, pagulasõigus ja rahvusvaheline humanitaarõigus.
Justification
See amendment 22, notably letter (a) of Article 2a (new), paragraph 2.
Muudatusettepanek
12
Põhjendus 11
(11) Eelkõige on vaja, et Euroopa Liit oleks võimeline võtma meetmeid, mis võimaldavad toetada tuumaohutuse ja julgeoleku edendamist kolmandates riikides, võidelda massihävitusrelvade leviku vastu ning tegeleda muude ohutust ja julgeolekut mõjutavate tehnoloogiliste ohtudega ning rahvatervist mõjutavate ettenägematute piiriülese mõjuga tõsiste ohtudega.
Euroopa 12. detsembri 2003. aasta ülemkogu võttis vastu ELi strateegia massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta.
(11) Eelkõige on vaja, et Euroopa Liit oleks võimeline võtma meetmeid, mis võimaldavad võidelda massihävitusrelvade leviku vastu ning tegeleda muude ohutust ja julgeolekut mõjutavate tehnoloogiliste ohtudega ning rahvatervist mõjutavate ettenägematute piiriülese mõjuga tõsiste ohtudega.
Euroopa 12. detsembri 2003. aasta ülemkogu võttis vastu ELi strateegia massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta.
Justification
All reference to nuclear safety should be deleted from the text given that, following the change in the legal basis, this aspect will be covered by a separate instrument.
Muudatusettepanek
13
Põhjendus 14
(14) Kogemused on näidanud, et kriisijärgne stabiliseerimine nõuab rahvusvahelise üldsuse püsivat ja paindlikku kaasamist ning et eritähelepanu vajavad esimesed kriisijärgsed aastad, mille jooksul mitmed riigid satuvad uuesti kriisiolukorda.
Lisaks sellele ei pruugi kriisiolukorras partnerriikidel olla institutsioonilist suutlikkust või valitsust, mida rahvusvaheliselt täielikult poliitiliselt tunnustatakse, mis võimaldaks neil täielikult osaleda abiprioriteetide kindlaksmääramisel.
(14) Kogemused on näidanud, et kriisijärgne stabiliseerimine nõuab rahvusvahelise üldsuse püsivat ja paindlikku kaasamist ning et eritähelepanu vajavad esimesed kriisijärgsed aastad, mille jooksul mitmed riigid satuvad uuesti kriisiolukorda.
Lisaks sellele ei pruugi kriisiolukorras partnerriikidel olla institutsioonilist suutlikkust või valitsust, mida rahvusvaheliselt täielikult poliitiliselt tunnustatakse, mis võimaldaks neil täielikult osaleda abiprioriteetide kindlaksmääramisel.
Seetõttu peaksid kohalikku tsiviilühiskonda esindavad valitsusvälised osalejad ja asjakohastel puhkudel nende Euroopa VVO partnerid olema tihedalt kaasatud meetmete kujundamisse ja rakendamisse, et suurendada omanikutunnet ja EÜ sekkumise seaduslikkust.
Justification
The role of local non-governmental organisations in pursuing the objectives of this Regulation must be emphasised and their involvement in the design and implementation of crisis-related measures must be strengthened.
See also am.
25, paragraph 7 in Article 5 .
Muudatusettepanek
14
Põhjendus 15
(15) Abiprogrammide rakendamine kriisi ja poliitilise ebastabiilsuse ajal nõuab erimeetmeid, et tagada otsustusprotsessi ja vahendite eraldamise paindlikkus, samuti tugevdatud meetmeid, et tagada kooskõla kahepoolse abi ja rahastajate vahendite ühendamise mehhanismide vahel, sealhulgas avaliku võimu delegeerimist kaudse tsentraliseeritud haldamise kaudu.
(15) Abiprogrammide rakendamine kriisi ja poliitilise ebastabiilsuse ajal nõuab erimeetmeid, et tagada otsustusprotsessi ja vahendite eraldamise paindlikkus ja läbipaistvus , samuti tugevdatud meetmeid, et tagada kooskõla kahepoolse abi ja rahastajate vahendite ühendamise mehhanismide vahel, sealhulgas avaliku võimu delegeerimist kaudse tsentraliseeritud haldamise kaudu.
Justification
Especially important since actions in this field may have different funding sources and be implemented in parallel with other instruments.
Muudatusettepanek 15
Põhjendus 21
(21) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
Pikaajalist abi reguleerivad strateegiadokumendid tuleks esitada korralduskomiteele.
Nõuandekomiteega tuleks konsulteerida, kui on vaja teatavat paindlikkust programmi kavandamisel ja rakendamisel.
(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui kaasseadusandjate eesõigused tuleb kindlustada strateegilise poliitika põhisuundade vastuvõtmisel käesoleva määruse rakendamiseks.
Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
Justification
This amendment should be seen in connection with amendments 28, 30, 31 and 32.
Muudatusettepanek 16
Põhjendus 22
(22) Uue stabiliseerimisvahendi loomine tingib vajaduse muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1724/2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust arengumaades; nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1725/2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust kolmandates riikides, mis ei ole arengumaad; nõukogu 26. veebruari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 381/2001, millega luuakse kiirreageerimise kord; nõukogu 13. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2046/97 Põhja–Lõuna koostöö kohta uimastite- ja narkomaaniavastases võitluses; nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades; nõukogu 16. novembri 2001. aasta otsust 2001/824/EÜ, Euratom Euroopa Ühenduse täiendava panuse kohta Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga Tšernobõli fondi ; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2130/2001 kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades; nõukogu 22. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1080/2000, mis käsitleb toetust ÜRO ajutisele missioonile Kosovos (UNMIK) ning kõrge esindaja büroole Bosnias ja Hertsegoviinas (OHR).
(22) Uue stabiliseerimisvahendi loomine tingib vajaduse muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1724/2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust arengumaades; nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1725/2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust kolmandates riikides, mis ei ole arengumaad; nõukogu 26. veebruari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 381/2001, millega luuakse kiirreageerimise kord; nõukogu 13. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2046/97 Põhja–Lõuna koostöö kohta uimastite- ja narkomaaniavastases võitluses; nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29.oktoobri 2001 määrust (EÜ) nr 2130/2001 kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades; nõukogu 22.mai 2000 määrust (EÜ) nr 1080/2000, mis käsitleb toetust ÜRO ajutisele missioonile Kosovos (UNMIK) ning kõrge esindaja büroole Bosnias ja Hertsegoviinas (OHR).
Justification
The deletion is necessary following the change in the legal basis.
Muudatusettepanek 17
Põhjendus 24
(24) Käesoleva määruse vastuvõtmiseks ettenähtud volitused on sätestatud üksnes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 308 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 203.
välja jäetud
Justification
The deletion is necessary following the change in the legal basis.
Muudatusettepanek 18
I jaotis
I jaotis – Eesmärgid
I jaotis – Eesmärgid ja reguleerimisala
Muudatusettepanek
19
Artikkel 1
Üldeesmärgid ja reguleerimisala
Üldeesmärgid
Ühendus rahastab meetmeid, millega edendatakse rahu ja stabiilsust ning tagatakse tsiviilelanikkonna ohutus ja julgeolek kolmandates riikides ja territooriumidel kooskõlas käesoleva määruse sätetega .
1.
Ühendus kohustub võtma arengukoostöö meetmed ning samuti finants-, majandus- ja tehnilise koostöö meetmed, millega edendatakse rahu ja stabiilsust ning tagatakse tsiviilelanikkonna ohutus ja julgeolek kolmandates riikides ja territooriumidel vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele .
Sellised meetmed toetavad eelkõige ELi tegevussuundi seoses :
2.
Ühenduse abi :
– tõhusa, õigeaegse ja ühtse kriisidele reageerimisega , et ära hoida, leevendada või käsitleda kriisiolukordade tagajärgi, tõsist poliitilist ebastabiilsust või vägivaldseid konflikte ;
a) tagab tõhusa, õigeaegse , paindliku ja ühtse reageerimise , et aidata luua, taastada või säilitada tingimused, mis on olulised, võimaldamaks ühenduse koostööpoliitikate tõhusat rakendamist ja panustada seeläbi rahusse, stabiilsusse ja demokraatia arengusse, eriti pakilistes või tekkivates kriisiolukordades, ning vägivaldsete konfliktide ärahoidmist ;
– oluliste väljakutsetega õigusriigi loomisel või säilitamisel kolmandates riikides, sealhulgas võitlusega piirkondlike või piiriüleste väljakutsetega, nagu organiseeritud kuritegevus, salakaubavedu ja terrorism;
b) aitab ühenduse koostööpoliitikate rakendamise stabiilsete tingimuste kontekstis luua suutlikkust kolmandates riikides potentsiaalselt destabiliseeriva mõjuga globaalsete, regiooniüleste ja piiriüleste küsimuste lahendamiseks, eriti selliste, mis esitavad väljakutse õigusriigile, mõjutavad üksikisikute julgeolekut ja ohutust ning ohustavad kriitilist infrastruktuuri.
– peamiste tehnoloogiliste ohtudega, millel võib olla piiriülene mõju, sealhulgas tuumaohutuse edendamisega ning võitlusega massihävitusrelvade leviku vastu;
3.
Ühenduse poliitika nendes valdkondades aitab kaasa üldiste arengueesmärkide saavutamisele, demokraatia ning õigusriigi tugevdamisele ja inimõiguste ning põhivabaduste kaitsele.
– rahuvalve- ja rahutagamissuutlikkuse arendamisega koostöös rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega.
Käesoleva määrusega luuakse ka raamistik reageerimaks uutele poliitilistele algatustele, mida toetab Euroopa Liit kooskõlas määruse eesmärkidega, täiendades meetmeid, mida võib võtta muude välisrahastamisvahendite alusel.
Justification
This and the following amendments introduce some drastic changes to the Commission proposal which need to be explained in detail.
Your rapporteur has followed closely the work of the relevant working group in the Council and has already had a number of preliminary contacts with the representatives of the Council Presidency.
As a result, a common approach to the structure of the instrument was found whereby a clear distinction is introduced between short-term, crisis-related measures (grouped under Article 2 - see am.
21) and more long-term, stability-related, trans-regional or global measures (grouped under the new Article 2a - see am.
22).
Unlike the Council, your rapporteur believes, however, that the objective of the instrument (promotion of peace and stability) must be clearly spelt out.
European citizens are asking for more peace and stability in the world and the Union must respond to this call.
Muudatusettepanek
20
Artikkel 1 a (uus)
Artikkel 1 a
Täiendavus, subsidiaarsus ja ühtsus
1.
Ühenduse toetust käesoleva määruse alusel antakse täiendavalt humanitaarabivahendi, integreeritud ühinemiseelse vahendi, Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi, arengu- ja majanduskoostöö vahendi ning Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse (EIDHR) asutavate määruste alusel antavale toetusele.
Samuti antakse seda täiendavalt eespool nimetatud vahendite rahastatavate temaatiliste programmide alusel antavale toetusele.
Ühenduse toetust käesoleva määruse alusel antakse ainult eespool mainitud vahendites hõlmamata ulatuses või ulatuses, milles abi saavas piirkonnas ettenähtud eesmärke ei ole võimalik välisabi rahastamisvahenditega rahuldavalt saavutada.
2.
Komisjon tagab käesoleva määruse alusel vastu võetud meetmete vastavuse ühenduse üldise strateegilise poliitika raamistikule partnerriigi suhtes ja eriti lõikes 1 osutatud vahendite eesmärkidega ning muude koostöömeetmetega, mis on vastu võetud Euroopa Ühenduse asutamislepingu, eriti selle artikli 177 kuni artikli 181 esimese taande ja Euroopa Liidu lepingu alusel.
3.
Et suurendada ühenduse ja riiklike abimeetmete tõhusust ja järjepidevust, võib komisjon võtta mis tahes meetme, mida on vaja tema enda tegevuse ja liikmesriikide tegevuse põhjaliku kooskõlastamise edendamiseks nii otsustamise tasandil kui ka praktilises tegevuses.
Selleks kasutavad liikmesriigid ja komisjon teabevahetuse süsteemi.
4.
Käesoleva määruse alusel korraldatavas ühenduse tegevuses tuleb täielikult arvestada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet, eriti konfliktide mõju naistele, ning edendada naiste täielikku ja võrdõiguslikkusel põhinevat kaasamist konfliktidega seonduvate ja rahutagamismeetmete rakendamisse.
5.
Käesoleva määruse alusel kohaldatavate meetmetega peab kaasnema asjakohane avalikustamine ja nähtavus, mis teadvustaks avalikkusele, et antav abi tuleb ühenduse vahenditest.
Justification
Your rapporteur feels that general provisions regarding subsidarity, complementarity and coordination with other instruments and with Member States' actions, which in the Commission's original proposal are scattered throughout the text, should be grouped under one single article together with new horizontal provisions covering the gender perspective, as well as publicity and visibility of Community action.
This view is also shared by the Council Presidency.
In addition, your rapporteur has added a reference to the Democracy and Human Rights Instrument, which, in Parliament's view, should remain a separate instrument rather than, as suggested by the Commission, a cross-cutting thematic action with no specific legal basis .
Muudatusettepanek
21
Artikli 2 sissejuhatav osa ja punkt a
Eesmärk
Meetmed olemasolevatele või tekkivatele kriisiolukordadele või jätkuvale poliitilisele ebastabiilsusele reageerimiseks
Käesoleva määruse eesmärkide saavutamisel annab ühendus finants-, majandus- ja tehnilist abi täiendavalt abile, mida tavapäraselt antakse humanitaarabivahendi, integreeritud ühinemiseelse vahendi, Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi ning arengukoostöö- ja majanduskoostöö vahendi alusel, et:
1.
Käesoleva määruse artikli 1 lõike 2 punktis a määratud eesmärkide saavutamiseks võib ühendus võtta meetmeid, et reageerida pakilisele olukorrale, olemasolevale või tekkivale kriisiolukorrale, olukorrale, mis ohustab õigusriiki, seadust ja korda, inimõiguste ja üksikisikute põhivabaduste kaitset või julgeolekut ja turvalisust, või olukorrale, mis ähvardab laieneda relvastatud konfliktiks või tõsiselt destabiliseerida asjassepuutuvat kolmandat riiki või asjassepuutuvaid kolmandaid riike.
Sellised meetmed võivad lahendada ka jätkuva ebastabiilsuse olukordi, suuremaid konfliktijärgseid ja katastroofijärgseid väljakutseid ning olukordi, kus Euroopa Liit on tuginenud kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete oluliste osade klauslitele või muudele põhiõigusaktidele, mis juhivad ühenduse välisabi.
a) aidata luua või taasluua kolmandates riikides olulised tingimused, et võimaldada ühenduse arengu- ja majanduskoostöö poliitika ja programmide tõhusat rakendamist.
See võib muu hulgas hõlmata järgmist abi:
2.
Selline ühenduse toetus katab järgmisi valdkondi:
– tsiviilmeetmed , mida võtavad rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid ning riiklikud ja valitsusvälised osalejad ning mille eesmärk on hõlbustada vaidluste rahumeelset lahendamist, hoida ära vägivaldsete konfliktide tekkimist või intensiivistumist, piirata nende territoriaalset levikut ning soodustada osapoolte leppimist, sealhulgas läbirääkimis- ja vahendamispüüdlusi ning osapoolte vaheliste rahu- või relvarahukokkulepete järelevalvet ja rakendamist ;
a) tehniline ja rahaline toetus tsiviilmeetmetele , mida võtavad rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid ning riiklikud ja valitsusvälised osalejad , et lepitada konflikti pooli, sealhulgas läbirääkimiste valdkonna meetmed , usaldust suurendavad meetmed ja meetmed konflikti algpõhjuste lahendamiseks ;
b) meetmeid naiste otsatarbekaks integreerimiseks kriisiohjamise, konfliktide lahendamise, konfliktijärgse ülesehituse ja lepitusprotsessi aktiivsete osalejatena, samuti meetmed selleks, et tagada naiste erivajaduste piisav rahuldamine kriisi- ja konfliktiolukordades (mis hõlmab ka soopõhise vägivalla ohtu);
– sõjalise järelevalve ning rahuvalve- või rahutagamisoperatsioonid (sealhulgas tsiviilvaldkonnaga seotud operatsioonid) , mille viivad läbi piirkondlikud või allpiirkondlikud organisatsioonid ja muud ÜRO heakskiidul tegutsevad riikide koalitsioonid ; meetmed selliste organisatsioonide ja nende liikmete suutlikkuse suurendamiseks, et kavandada, teostada ja tagada tõhusat poliitilist kontrolli selliste operatsioonide üle;
c) tehniline ja finantsabi rahuvalve- ja rahutagamisoperatsioonideks , mille viivad läbi ÜRO heakskiidul tegutsevad piirkondlikud või allpiirkondlikud organisatsioonid; meetmed selliste organisatsioonide ja nende liikmete suutlikkuse suurendamiseks, et kavandada, teostada ja tagada tõhusat poliitilist kontrolli selliste operatsioonide üle; finantsabi ÜRO 2005. aasta tippkohtumisel loodud "rahuehitamise komisjonile", mille peamised ülesanded on konfliktide ennetamine, kujunevate konfliktide ettenägemine ja pikaajaliste rahustrateegiate väljatöötamine;
– meetmed reageerimaks loodusõnnetustele või inimese põhjustatud katastroofidele , sealhulgas kodanikukaitse ressursside kasutamine ELi humanitaarabi puudumisel või selle täiendamiseks;
d) meetmed reageerimaks loodusõnnetustele või inimese põhjustatud katastroofidele ja rahvatervise ohtudele ühenduse humanitaarabi puudumisel või selle täiendamiseks;
– võitlejate desarmeerimine , demobiliseerimine ja taasintegreerimine , lapssõdurite küsimuse lahendamine ja julgeolekuvaldkonna ümberkorraldamine ;
e) toetus võitlejate desarmeerimise , demobiliseerimise ja tsiviilühiskonda taasintegreerimise tsiviilaspektidele ja, kus kohane, nende repatrieerimiseks ning meetmed lapssõdurite probleemi lahendamiseks ;
f) meetmed relvajõudude restruktureerimise sotsiaalsete mõjude leevendamiseks;
– meetmed jalaväemiinide , lõhkemata lahingumoona või muude lõhkeseadeldiste , väike- ja kergrelvade ja muude ohtlike sõjaliste jääkide tekitatud probleemide lahendamiseks, sealhulgas relvavarude kahjutustamine ja hävitamine , abi selliste seadeldiste ohvritele ning ohtudest teavitamise programmid ;
g) toetus meetmetele maamiinide , lõhkemata lahingumoona või muude lõhkeseadeldiste ja muude ohtlike sõjaliste jääkide tsiviilühiskonnale avaldatavate mõjude lahendamiseks, sealhulgas relvavarude kahjutustamiseks ja hävitamiseks ning ohtudest teavitamise programmidele ;
h) toetus relvastatud konfliktide ja looduskatastroofide ohvrite rehabiliteerimiseks ja taasintegreerimiseks;
i) toetus meetmetele väike- ja kergrelvade levitamisest tulenevate probleemide lahendamiseks;
– meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks, et säilitada, taastada või luua tingimused, milles saab toimuda jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne areng, mis hõlmavad muuhulgas toetust rahvusvaheliselt volitatud vaheasutuste tegevusele ja nende meetmetele, ning muud algatusmeetmed demokraatlike, pluralistlike riigiasutuste loomiseks ja toetamiseks , tõhus tsiviilvalitsus riigi ja kohalikul tasandil, sõltumatu kohus , hea valitsemistava ja avalik kord ;
j) toetus vastavalt rahvusvahelisele õigusele volitatud vaheasutuste rajamiseks ja käigushoidmiseks;
k) toetus demokraatlike, pluralistlike riigiasutuste, tõhusa tsiviilvalitsuse riigi ja kohalikul tasandil, sõltumatu kohtu , hea valitsemistava ja avaliku korra arendamiseks , sealhulgas tehniline koostöö, et edendada julgeolekusektori reformi ja tugevdada tsiviilkontrolli sektorit selle üle ;
– meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks , et edendada ja kaitsta inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi austamist ning rahvusvahelise õiguse põhimõtete (sealhulgas riiklike ja rahvusvaheliste erikriminaalkohtute, õigus- ja lepituskomisjonide ning inimõiguste õigusliku lahendamise ja omandiõiguste kindlakstegemise ja lahendamise mehhanismide toetamine) , ning et stimuleerida tsiviilühiskonna arengut ja osalemist poliitilises tegevuses, samuti meetmed sõltumatu ja professionaalse meedia edendamiseks;
l) meetmed, et edendada ja kaitsta inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi , naiste õiguste kadumise vastase võitluse ning rahvusvahelise õiguse põhimõtete austamist (sealhulgas riiklike ja rahvusvaheliste erikriminaalkohtute, õigus- ja lepituskomisjonide ning inimõiguste õigusliku lahendamise ja omandiõiguste kindlakstegemise ja lahendamise mehhanismide toetamine) demokraatia ja inimõiguste vahendist rahastatavate algatuste puudumisel või nende täiendamiseks;
m) meetmed, et toetada tsiviilühiskonna arengut ning korraldust ja osalemist poliitilises tegevuses, samuti meetmed sõltumatu pluralistliku ja professionaalse meedia edendamiseks;
– meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks , et taastada oluline infrastruktuur , elamud , üldkasutatavad hooned ja majandusressursid , sealhulgas oluline tootmisvõimsus , ning taasalustada majandustegevust ja luua töökohti;
n) meetmed , mis on vajalikud konfliktijärgses olukorras , et alustada olulise infrastruktuuri , elamute , üldkasutatavate hoonete ja majandusressursside ning olulise tootmisvõimsuse taastamist , ning meetmed, et taasalustada majandustegevust , luua töökohti ja rajada jätkusuutlikuks sotsiaalseks arenguks vajalikud tingimused ;
– muud meetmed , mis võivad olla vajalikud, et võimaldada tõhus üleminek kriisiolukordadele reageerimise meetmetelt tavapärasele koostööle keskpika ja pikaajalise välisarengu ja ühenduse majanduskoostööstrateegiate ja -programmide raamistikus.
3.
Ühenduse koostöö võib hõlmata muid selliseid meetmeid, mis jäävad ühinemiseelse vahendi, Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi, arengu- ja majanduskoostöö vahendi ning Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse (EIDHR) ja humanitaarabivahendi asutavate määruste reguleerimisalasse ning mis võivad olla vajalikud, et võimaldada tõhus üleminek tavapärasele koostööle eespool nimetatud vahendite raamistikus.
Komisjon tagab, et võetud meetmed on kooskõlas ühenduse üldise strateegilise poliitilise raamistikuga partnerriigi puhul ja eelkõige tema arengu- ja majanduskoostöö poliitika ja programmide eesmärkidega, mis on vastu võetud vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 179 ja 181a;
Justification
This amendment regroups in a separate article all measures which are crisis-related.
The changes introduced to the text aim at tightening up the text and defining more clearly the type of measures and the scope of such measures, in some cases with a view to drawing as clear a demarcation as possible between Community interventions and CFSP action.
This section of the text will be at the very heart of our negotiations with the Council, whose approach is in some cases much more restrictive.
Core issues are whether the Stability Instrument should finance peace-keeping and peace-support operations, whether it should cover disarmament measures, clearance and destruction of stockpiles.
Your rapporteur has also added a reference to a Democracy and Human Rights Instrument to mark Parliament's determination to maintain it as a separate programme, operating in parallel with the Stability Instrument.
Finally your rapporteur has opted in favour of a more restricted enabling clause; the Commission may finance also measures other than those listed in the present Regulation provided they fall within the scope of and are eligible under the other external assistance instruments.
Muudatusettepanek
22
Artikli 2 punktid b, c ja d
Artikkel 2 a
Koostöö kolmandate riikidega stabiilsete koostöötingimuste kontekstis
b) edendada koostööd ELi ja kolmandate riikide vahel seoses kodanike julgeolekut ja põhiõigusi mõjutavate globaalsete ja piirkondlike piiriüleste väljakutsetega.
1.
Ühendus võib artikli 1 lõike 2 punkti b eesmärkide saavutamiseks võtta vastu meetmeid, kui nende tõhusus sõltub globaalsete ja regiooniüleste strateegiate ja mehhanismide kaudu teostatavast toimingust või kui need annavad panuse tõhusa rahvusvahelise suutlikkuse väljaarendamisse kriisidele reageerimisel.
Need meetmed võivad eelkõige:
2.
Selline ühenduse toetus katab järgmisi valdkondi :
– tugevdada õiguskaitse- ja kohtuorganite suutlikkust võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega , sealhulgas salakaubaveoga , ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhusal kontrollimisel ning muudes koostöövaldkondades justiits- ja siseküsimuste vallas ;
a) nende õiguskaitse- ja kohtuorganite suutlikkuse tugevdamine, kes osalevad võitluses terrorismi ning organiseeritud kuritegevuse , sealhulgas narkootikumide salakaubaveo, inimkaubanduse ja tulirelvade salakaubaveoga ning ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhusal kontrollimisel , sealhulgas võitluses korruptsiooniga ; sellised meetmed peavad järgima ELi liikmesriikide kohustusi vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eriti inimõiguste seadusele, pagulasõigusele ja rahvusvahelisele humanitaarõigusele;
‑ tugevdada rahvusvahelist raamistikku inimõiguste kaitseks ning toetada rahvusvahelisi meetmeid demokraatia edendamisel;
b) meetmed, et aidata kohalikke, riiklikke ja piirkondlikke organisatsioone väike- ja kergrelvade ja muude sõjaliste jääkide nagu lõhkeseadeldiste tekitatud probleemide lahendamisel, eriti relvade kogumisel ja hävitamisel;
‑ lahendada küsimusi rahvusvahelise transpordi, energia ja infrastruktuuri vallas , sealhulgas reisijate- ja kaubavedude ning energiajaotuse julgeoleku ja ohutuse küsimusi ;
c) rahvusvaheliste transpordi- ja energeetikaoperatsioonide ja infrastruktuuri, sealhulgas reisijate- ja kaubavedude ning energiajaotuse julgeolek ja ohutus ;
‑ reageerida ootamatutele suurtele ohtudele inimtervisele, nagu epideemiad, millel võib olla piiriülene mõju;
d) meetmed adekvaatse reageerimise tagamiseks ootamatutele suurtele ohtudele inimtervisele, nagu epideemiad, millel võib olla piiriülene mõju;
‑ toetada riiklike õigusraamistike tugevdamist ja rahvusvahelist koostööd eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas teabevahetust, riski/ohuanalüüsi ja muid asjakohaseid koostöövorme.
Sellised meetmed võib käesoleva määruse alusel võtta, kui need on pakiliselt vajalikud, need tuleb võtta globaalsete või regiooniüleste strateegiate ja mehhanismide kaudu, et need oleks tulemuslikud või tõhusad, ning kui neid muul juhul ei rakendata arengukoostööd ja majanduskoostööd, Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendit või integreeritud ühinemiseelset vahendit käsitlevate ääruste poliitilises ja programmiraamistikus.
c) aidata kaitsta riike ja elanikke kriitiliste tehnoloogiliste ohtude eest ning võidelda tuuma-, bioloogiliste ja kiirgusrelvade ja nendega seotud materjalide, seadmete ja teadmiste levikuga.
See võib muu hulgas hõlmata abi järgmiseks:
‑ tuumaohutuse edendamine, et eelkõige aidata edendada tuumaohutuskultuuri levikut, sealhulgas tuumaelektrijaamade või muude tuumarajatiste ohutut planeerimist, tegevust ja hooldust, tuumajäätmete ohutut vedu, käitlemist ja lõppladustamist ning endiste tuumarajatiste ohutustamistöid;
‑ tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete kehtestamine ja rakendamine, sealhulgas lõhustuvate materjalide nõuetekohane arvestus ja kontroll, potentsiaalselt ohtlike materjalide salakaubaveo kontroll ja tänapäevaste logistiliste, hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamine;
‑ lõhustuvate materjalide või relvadega seotud keemiliste ja bioloogiliste ainete varude vähendamine ning selliseid materjale või nende lähteaineid käitlevate rajatiste suurem ohutus ja julgeolek;
e) relvadega seotud keemiliste ja bioloogiliste ainete varude vähendamine ning selliseid materjale või nende lähteaineid käitlevate rajatiste suurem ohutus ja julgeolek ning nendega seotud ladustamis- või tootmisvahendite demonteerimine või ümberkorraldamine, kui sellised vahendid kuulutatakse enam mitte olevaks kaitseprogrammi osad ;
– relvadega seotud tööstuste ja tootmisrajatiste ümberkorraldamine ning kaitsealased uurimisprogrammid tsiviilkasutuseks, sealhulgas relvadega seotud teadlaste üleviimise ja alternatiivse tööhõive ning relvadega seotud endiste rajatiste tervendustööde toetamine;
f) relvadega seotud tööstuste ja tootmisrajatiste ümberkorraldamine ning kaitsealased uurimisprogrammid tsiviilkasutuseks, sealhulgas relvadega seotud teadlaste üleviimise ja alternatiivse tööhõive ning relvadega seotud endiste rajatiste tervendustööde toetamine;
– potentsiaalselt ohtlike materjalide salakaubaveo tõhus kontroll ja tuvastamine , sealhulgas tänapäevaste logistiliste, hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamise kaudu;
g) nende asutuste suutlikkuse tugevdamine, mis on seotud potentsiaalselt ohtlike materjalide salakaubaveo tõhusa kontrolli ja tuvastamisega , sealhulgas tänapäevaste logistiliste, hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamise kaudu;
– kahese kasutusega kaupade tõhusa ekspordikontrolli väljatöötamine ja tugevdamine ;
h) toetus õigusliku raamistiku ja institutsioonilise suutlikkuse arendamisele kahese kasutusega kaupade tõhusa ekspordikontrolli , sealhulgas piirkondliku koostöö meetmete, loomiseks ja jõustamiseks ;
– tõhusa suurõnnetusteks valmisoleku, hädaolukorraks valmistumise , kodanikukaitse ja saneerimismeetmete tagamine seoses võimalike suurte keskkonnaavariidega, näiteks tuumaenergiasektoris või seoses muude majandusharudega, kus on võimalus suurteks keskkonnaavariideks, millel on rahvusvaheline mõju;
i) toetus tõhusa suurõnnetusteks valmisoleku, hädaolukorraks valmistumise ning kodanikukaitse ja saneerimismeetmete võimsuste arendamiseks, sealhulgas seoses võimalike suurte keskkonnaavariidega ja seoses majandusharudega, kus on võimalus suurteks keskkonnaavariideks, millel on rahvusvaheline mõju; selliseid meetmeid rahastatakse humanitaarabivahendi alusel teostatavate algatuste puudumisel või nende täiendamiseks ;
– rahvusvahelise koostöö edendamine eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas teabevahetus, riski/ohuhinnangud ja muud asjakohased koostöövormid;
j) rahvusvahelise ja piirkondliku koostöö edendamine eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas rahvusvaheliste kokkulepete ja lepingute ratifitseerimine , rakendamine ja järelevalve ;
d) edendada rahvusvaheliste kokkulepete ja lepingute ratifitseerimist , rakendamist ja järelevalvet ning tõhusate rahvusvaheliste tegevussuundade ja tavade väljatöötamine kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega.
Sellised meetmed võivad hõlmata teadusuuringuid ja analüüsi, varajase hoiatamise süsteeme, sealhulgas konfliktide ärahoidmiseks, ning tsiviil-kriisiohjamise koolitust .
k) tõhusate kriisireageerimise ja konfliktiennetuse võimsuste, sealhulgas teadusuuringute ja analüüsi , riski-/ohuhindamise, varajase hoiatamise süsteemide ning tsiviilkriisi ohjamise koolituse väljaarendamine .
Justification
This amendment is closely linked with the previous one.
It gathers all long-term actions which in the Commission proposal are listed in the same article as the crisis-related ones.
It also takes into account the change in the legal basis and the need to exclude all nuclear safety measures, which will be the object of a separate instrument.
The deletion of the indent relating to the protection of human rights should be seen in connection with Parliament's request to maintain the Human Rights and Democracy programme which would continue to finance this type of measure.
Muudatusettepanek
23
I a jaotis (uus)
I a JAOTIS
ÜLDPÕHIMÕTTED
Justification
Setting out the general principles applicable to all activities undertaken pursuant to this Regulation makes the Instrument clearer, more transparent and easier to read .
Muudatusettepanek
24
Artikkel 4
Artikkel 4
välja jäetud
Meetmed ja programmid
1.
Käesoleva määruse kohased ühenduse meetmed viiakse ellu eriabimeetmete või vahereageerimisprogrammide või mitmeaastaste programmide kaudu
2.
Eriabimeetmetega reageeritakse kriisiolukorrale või äärmiselt pakilisele olukorrale või demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ja põhivabadusi ohustavale olukorrale, kui meetmete tõhusus sõltub eelkõige kiirest või paindlikust rakendamisest.
Komisjon võib võtta ka eriabimeetmeid, et rakendada ühenduse meetmeid koos nõukogu poolt Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga võetud meetmetega.
3.
Eriabimeetmetele võib järgneda vahereageerimisprogramm.
Vahereageerimisprogrammid koosnevad meetmetest, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa Liidu väliskoostööprogrammide tavapäraseks rakendamiseks vajalike oluliste tingimuste loomisele või taastamisele.
Need võivad käsitleda ka pikaajalise poliitilise ebastabiilsuse olukordi, lahendamata konfliktidest tulenevaid olukordi, peamisi konfliktijärgseid väljakutseid ja olukordi, mille korral ühendus on tuginenud kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste lepingute või muude välisabi reguleerivate põhiõigusaktide oluliste tingimuste klauslitele, tingimusel et see on kooskõlas nõukogu vastuvõetud asjakohaste meetmetega.
4.
Mitmeaastased programmid koosnevad meetmetest, mis on ette nähtud pikaajaliste küsimuste lahendamiseks stabiilsete koostöötingimuste kontekstis.
Sellised programmid põhinevad:
a) sellele vahendile omastel piirkondlikel ja temaatilistel strateegiatel, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 7 sätetega, või
b) riiklikel, piirkondlikel või temaatilistel strateegiatel, mis on vastu võetud nõukogu määruste alusel, millega kehtestatakse arengukoostöö- ja majanduskoostöövahend, integreeritud ühinemiseelne vahend ja Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend.
Justification
Bearing in mind the distinction between crisis-related and long-term measures, your rapporteur, in agreement with the Presidency, wants to identify more clearly what type of mechanism should apply for adopting crisis-related measures and what procedures are foreseen for long-term measures.
Therefore the present article, which mixes up the two categories of actions, is deleted and separate provisions are introduced with am.
25 and 26.
Muudatusettepanek
25
Artikkel 5
Eriabimeetmete ja vaheprogrammidega seotud erisätted
Eriabimeetmed ja vahereageerimisprogrammid
1 .
Komisjon peab käesoleva määruse alusel eriabimeetmete kavandamise teemal nõukoguga pidevat dialoogi.
Ta võtab arvesse nõukogu vastuvõetud lähenemisviisi nii selliste meetmete kavandamisel kui järgneval rakendamisel ELi välistegevuse ühtsuse huvides.
Kui komisjon võtab eriabimeetmed vastavalt artikli 4 lõikele 2, teatab ta viivitamata nõukogule vastuvõetud meetmete laadi, eesmärgid ja rahalised vahendid.
1.
Artiklile 2 vastavad meetmed teostatakse eriabimeetmete või vahereageerimisprogrammide abil.
Eriabimeetmed võetakse vastu artikli 2 lõikes 1 kirjeldatud kriisiolukorrale reageerimiseks, kui meetmete tõhusus sõltub nende kiirest või paindlikust rakendamisest.
Nende meetmete rakendamise maksimaalne kestus on 24 kuud.
Eriabimeetmetele järgnevad vahereageerimisprogrammid võetakse vastu Euroopa väliskoostöö programmide tõhusaks elluviimiseks vajalike tingimuste loomisele, taasloomisele või säilitamisele kaasaaitamiseks.
Vahereageerimisprogramme võib vastu võtta, ilma et eelnevalt oleks vastu võetud eriabimeetmeid.
2.
Enne selliste meetmete vastuvõtmist teatab komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile meetmete kavandatud laadi, eesmärgid ja rahalised vahendid.
Sarnaselt teavitab komisjon mõlemaid asutusi enne, kui teeb märkimisväärseid sisulisi muudatusi juba vastu võetud eriabimeetmetesse.
Üheksa kuu jooksul pärast erimeetmete vastuvõtmist esitab komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande .
Selles aruandes antakse ülevaade olemasoleva ja kavandatava ühenduse reageerimise kohta , sealhulgas muudest ühenduse rahastamisvahenditest tehtud panuse kohta, artikli 4 lõikes 4 osutatud kehtivate riiklike või piirkondlike strateegiate staatuse kohta , poliitilise dialoogi hõlbustamiseks ühenduse võetud meetmete kohta ning ühenduse rolli kohta laiemal rahvusvahelisel ja mitmepoolsel reageerimisel.
Selles määratletakse ka mis tahes erimeetmed, mida komisjon peab vajalikuks ühenduse tegevuse ja Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel kavandatavate või võetud meetmete ühtsuse tagamiseks.
3.
Niipea kui võimalik pärast eriabimeetmete vastuvõtmist ning igal juhul üheksa kuu jooksul pärast seda esitab komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande , andes ülevaate olemasoleva ja kavandatava ühenduse reageerimise kohta ja selle kujundamiseks ning rakendamiseks kohaldatud meetodite kohta ning tehes viite muudest ühenduse rahastamisvahenditest tehtud panuse kohta, artiklites 7 ja 7 a osutatud kehtivate riiklike , piirkondlike või temaatiliste strateegiate staatuse kohta ning ühenduse rolli kohta laiemal rahvusvahelisel ja mitmepoolsel reageerimisel.
Lõpuks määratletakse selles mis tahes erimeetmed, mida komisjon peab vajalikuks ühenduse tegevuse ja Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel kavandatavate või võetud meetmete ühtsuse tagamiseks.
2 .
Komisjon võib lõike 1 teises lõigus osutatud üheksakuulise ajavahemiku jooksul võtta vastu vahereageerimisprogrammi vastavalt artikli 4 lõikele 3 , tuginedes vastuvõetud erimeetmetele ja sillutades teed tavapärase koostöö jätkamiseks, kui see on võimalik.
4 .
Komisjon võib pärast eriabimeetmete vastuvõtmist võtta vastu vahereageerimisprogrammi, tuginedes vastuvõetud eriabimeetmetele, et sillutada teed tavapärase koostöö jätkamiseks, kui see on võimalik.
Kui komisjon on teinud oma riiklike või piirkondlike strateegiate ad hoc läbivaatuse artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud olukordadele reageerimiseks, on sellised strateegiad aluseks vaheprogrammile.
Kui komisjon on teinud oma riiklike või piirkondlike strateegiate ad hoc läbivaatuse artiklis 2 kirjeldatud olukordadele reageerimiseks, on sellised strateegiad aluseks vaheprogrammile.
Kahe aasta jooksul pärast vahereageerimisprogrammi vastuvõtmist hindab komisjon, kas tingimused õigustavad jätkuvalt käesoleva määruse alusel rahastamist.
Selle hinnangu tegemisel arvestab ta eelkõige, kas riigi abivajadusi saab nüüd piisavalt rahuldada poliitilises raamistikus, mis reguleerib abi andmist muudest ühenduse välisabivahenditest.
Komisjon annab oma järelduste kohta aru artiklis 25 nimetatud komiteele.
5.
Kahe aasta jooksul pärast vahereageerimisprogrammi vastuvõtmist hindab komisjon, kas tingimused õigustavad jätkuvalt käesoleva määruse alusel rahastamist.
Selle hinnangu tegemisel arvestab ta eelkõige, kas riigi abivajadusi saab nüüd piisavalt rahuldada poliitilises raamistikus, mis reguleerib abi andmist muudest ühenduse välisabivahenditest.
Komisjon annab oma järelduste kohta aru artiklis 25 nimetatud komiteele ja Euroopa Parlamendile .
Komisjon võib võtta vastu vahereageerimisprogrammi, ilma et ta oleks esialgu võtnud vastu eriabimeetmed.
6.
Komisjon võib võtta vastu vahereageerimisprogrammi, ilma et ta oleks esialgu võtnud vastu eriabimeetmed.
3.
Lõikes 1 osutatud dialoogi hõlbustamiseks ning ühenduse ja siseriiklike eriabimeetmete tõhususe ja kooskõlastatuse suurendamiseks võib komisjon võtta mis tahes meetmeid, mida on vaja tema enda ja liikmesriikide tegevuse põhjaliku kooskõlastamise edendamiseks nii otsustamise tasandil kui praktilises tegevuses Liikmesriigid ja komisjon kasutavad selleks teabevahetussüsteemi.
7.
Käesolevale artiklile vastavate meetmete ja programmide plaanimisel, kujundamisel ja rakendamisel konsulteerib ja teeb komisjon tihedat koostööd kohalikku tsiviilühiskonda esindavate valitsusväliste osalejatega ja, kus kohane, nende Euroopa VVO partneritega.
Justification
See justification for am.
24.
Your rapporteur also feels that both Council and Parliament should be kept informed about the planning of exceptional measures and interim programmes and that we should be regularly informed about their implementation.
Furthermore non-state actors should be closely involved in the management of the interventions.
Muudatusettepanek
26
Artikkel 6
Rahutagamisoperatsioonide suhtes kohaldatavad erisätted
Rahutagamisoperatsioonide suhtes kohaldatavad erisätted
1.
Meetmed, millega toetatakse artiklis 2 sätestatud rahuvalvejõudude kasutamist ja rahutagamisoperatsioone , ning mis tahes kaasnevad meetmed võetakse vastu eriabimeetmetena.
1.
Meetmed, millega antakse tehnilist ja rahalist toetust artiklis 2 sätestatud rahuvalvejõudude kasutamisele ja rahutagamisoperatsioonidele , ning mis tahes kaasnevad meetmed võetakse vastu eriabimeetmetena.
Enne selliste meetmete vastuvõtmist küsib komisjon nõukogu pädevates organites varases järgus liikmesriikide arvamust, osutades ka täiendavatele meetmetele, mille vastuvõtmine nõukogu poolt oleks tema arvates vajalik.
Enne selliste meetmete vastuvõtmist küsib komisjon nõukogu pädevates organites varases järgus liikmesriikide arvamust, osutades ka täiendavatele meetmetele, mille vastuvõtmine nõukogu poolt oleks tema arvates vajalik.
Komisjon tõendab, et operatsioonid on kooskõlas ÜRO põhimõtete ja eesmärkidega ning eelkõige et rahuvalvejõudude kasutamine või rahutagamisoperatsioonid on saanud ÜRO üldise heakskiidu.
Rahujõustamisoperatsioonideks peab olema ÜRO mandaat.
Komisjon tõendab, et operatsioonid on kooskõlas ÜRO põhimõtete ja eesmärkidega ning eelkõige et rahuvalvejõudude kasutamine või rahutagamisoperatsioonid on saanud ÜRO üldise heakskiidu.
Rahujõustamisoperatsioonideks peab olema ÜRO mandaat.
Komisjon kehtestab korra, millega tagada ühenduse rahastatavasse sõjalisse järelevalvesse või rahuvalveoperatsioonidesse kaasatud jõudude juhtimise tõhus sõltumatu jälgimine, ning tagab korrapärase aruandluse nõukogule.
Komisjon kehtestab korra, millega tagada ühenduse rahastatavasse sõjalisse järelevalvesse või rahuvalveoperatsioonidesse kaasatud jõudude juhtimise tõhus sõltumatu jälgimine, ning tagab korrapärase aruandluse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
2.
Komisjon võib omal algatusel võtta ettevalmistavaid meetmeid seoses rahuvalveoperatsioonidega, sealhulgas teha teabekogumiskülastusi.
Komisjon teavitab nõukogu aegsasti enne selliste ettevalmistavate meetmete rahastamist ning võtab selliste meetmete järgneval rakendamisel arvesse nõukogu seisukohti.
2.
Komisjon võib omal algatusel võtta ettevalmistavaid meetmeid seoses rahuvalveoperatsioonidega, sealhulgas teha teabekogumiskülastusi.
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu aegsasti enne selliste ettevalmistavate meetmete rahastamist ning võtab selliste meetmete järgneval rakendamisel arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti.
3.
Meetmed, millega tagatakse pikaajaline toetus suutlikkuse suurendamiseks sõjalise rahuvalve valdkonnas, võetakse vastu mitmeaastaste programmidena.
Komisjon teavitab nõukogu korrapäraselt selliste programmide rakendamisest.
3.
Meetmed, millega tagatakse pikaajaline toetus suutlikkuse suurendamiseks sõjalise rahuvalve valdkonnas, võetakse vastu mitmeaastaste programmidena.
Komisjon teavitab nõukogu ja Euroopa Parlamenti korrapäraselt selliste programmide rakendamisest.
Justification
The special provisions for peace-support operations should be adjusted in order to take the new legal basis into account.
Muudatusettepanek 27
Artikkel 6 a (uus)
Artikkel 6 a
Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid, et arendada ja koordineerida ühenduse ja Euroopa Liidu teostatavat rahukindlustamistegevust.
Komisjoni ülesanne on:
– ühenduse ja Euroopa Liidu ning piirkondlike, riiklike, rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide algatuste koordineerimine konfliktide ärahoidmise, kriisiohjamise ja konfliktijärgse ülesehituse osas;
– Euroopa alalise rahutagamise tsiviilkorpuse loomine ja koolitamine, mille ülesanne oleks mittesõjaliste spetsialistide lähetamine, konkreetsete rahuprojektide elluviimine ja inimõiguste olukorra parandamine;
– lähetatavate mittesõjaliste spetsialistide (kohtunikud, munitsipaalametnikud, VVOd) värbamine, koolitamine ja lähetamine;
– parimate tavade väljaselgitamise ja levitamise edendamine;
– varajase hoiatamise süsteemi rakendamine ja juhtimine.
Muudatusettepanek
28
Artikkel 6 b (uus)
Artikkel 6 b
Komisjon esitab ettepaneku mitmeaastase poliitikaraamistiku kohta niipea kui finantsraamistik ajavahemikuks 2007–2013 on vastu võetud.
Mitmeaastases poliitikaraamistikus määratletakse käesoleva määruse kohase ühenduse abi poliitika suunised ja strateegilised prioriteedid.
Selles on toodud ka vahendite eraldamise soovituslik jaotus kriisiolukorrale reageerimiseks mõeldud meetmete, millele on viidatud artikli 2 lõikes 1, ja stabiilsete tingimuste kontekstis võetavate koostöömeetmete vahel, millele on viidatud artikli 2 a lõikes 1, ning viimatinimetatute hulgas erinevate abikõlbliku tegevuse tüüpide vahel.
Mitmeaastane poliitikaraamistik on artiklis 7 nimetatud asjaomaste strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide alus.
Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad mitmeaastase poliitikaraamistiku vastu kooskõlas asutamislepingu artikliga 251.
Justification
During the trilateral meetings held between Commission, Council Presidency and Parliament, the Commission put forward the idea of submitting a "multiannual indicative framework" which would set out the political priorities under each of the new for instruments for external assistance and the resulting financial allocations.
Your rapporteur, having regard to the opinion of Parliament's Legal Service, believes that this framework, which is a political document, falls within the prerogatives of the legislator and should therefore be adopted under the same procedure which applies for the Stability Instrument, i.e. codecision.
She also takes the view that the term "multiannual indicative framework" is misleading and believes that it should be renamed "multiannual policy framework" to emphasise the political nature of the document.
Muudatusettepanek
29
Artikli 7 lõiked 1 ja 2
1.
Kui komisjon võtab vastu käesolevale vahendile omaseid piirkondlikke või temaatilisi strateegiadokumente vastavalt artikli 4 lõike 4 punktile b , kehtestatakse need kuni seitsmeks aastaks eesmärgiga tagada ühtne raamistik doonor- ja partnerriikide vaheliseks kooskõlastamiseks.
1.
Artiklis 2 a nimetatud meetmed teostatakse mitmeaastaste programmidena.
Mitmeaastased näidisprogrammid koosnevad meetmetest, mis on ette nähtud pikaajaliste küsimuste lahendamiseks stabiilsete koostöötingimuste kontekstis.
Sellised programmid põhinevad strateegiadokumentidel, mis kehtestatakse poliitikaraamistikus määratud prioriteetidega ühilduvaks perioodiks, eesmärgiga tagada ühtne raamistik doonor- ja partnerriikide vaheliseks kooskõlastamiseks.
2.
Lõikes 1 osutatud strateegiadokumentide koostamisel tagab komisjon, et need on kooskõlas ühenduse riiklike ja piirkondlike programmide alusel vastu võetud strateegiate ja meetmetega.
Lisaks viiakse läbi ühiskonsultatsioone komisjoni, liikmesriikide ja muude rahastajatega, kui see on asjakohane, et tagada ühenduse ja liikmesriikide koostöö vastastikune täiendavus.
Kui see on asjakohane, võib kaasata ka muid huvirühmi.
2.
Lõikes 1 osutatud strateegiadokumentide koostamisel tagab komisjon, et need on kooskõlas ühenduse riiklike , piirkondlike või temaatiliste strateegiate alusel vastu võetud strateegiate ja meetmetega , mis omakorda on vastu võetud muude ühenduse välisabi vahendite alusel .
Lisaks viiakse läbi ühiskonsultatsioone komisjoni, liikmesriikide ja muude rahastajatega, kui see on asjakohane, et tagada ühenduse ja liikmesriikide koostöö vastastikune täiendavus.
Kui see on asjakohane, võib kaasata ka muid huvirühmi.
Strateegiadokumendid vaadatakse läbi ja neid muudetakse vajadusel tavaliselt nende tähtaja keskel.
Strateegiadokumendid vaadatakse läbi ja neid muudetakse vajadusel tavaliselt nende tähtaja keskel.
Justification
See remarks on am.
25, 26 and 28 - Your rapporteur has also added a reference to the thematic programmes which, according to the Commission (see Communication on External Actions Through Thematic Programmes under the Future Financial Perspectives - COM(2005) 324) would be financed by drawing funds from all four instruments (see also am.
30).
Muudatusettepanek
30
Artikkel 7 a (uus)
Artikkel 7 a
Temaatilised programmid
1.
Käesolev määrus võib aidata kaasa temaatiliste programmide rahastamisele.
2.
Enne selliste temaatiliste strateegiadokumentide vastuvõtmist, millel põhinevad lõikes 1 osutatud programmid, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teksti projekti.
Pärast teksti projekti esitamist võib iga institutsioon kolme kuu jooksul teha muudatusettepanekuid, kui ta on arvamusel, et projektis ei kajastata õigusloomeorgani poolt määratletud eesmärke, või mitte kiita heaks antud teksti vastuvõtmist ja vajadusel paluda komisjonil esitada ettepanek õigusakti kohta, mis tuleb vastu võtta vastavalt asutamislepingu artiklile 251.
Justification
This amendment should be seen in connection with amendments 31 and 32.
Your rapporteur has taken note of the opinion of Parliament's Legal Service which draws our attention to the fact that some of the decisions which would be delegated to the Commission via the comitology procedure are of discretionary nature and imply policy choices which are the prerogative of the legislator.
Without going as far as requesting that co-decision applies to all strategy papers and similar strategic documents (since this would be too burdensome), your rapporteur insists on full involvement of the legislator and has taken inspiration from the provisions of the Inter-Institutional Agreement on Better Lawmaking.
The section of the IIA regarding co-regulation, i.e. cases in which certain decisions are delegated by the legislator to parties which are recognised in the field (e.g. the social partners), foresees a call-back mechanism which ensures that if the legislator is not satisfied that the proposed measures are in line with the proposed objectives of Community Action, it can ask the Commission to withdraw such measures and submit a legislative proposal.
Muudatusettepanek
31
Artikkel 8
1.
Artiklis 7 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid ning nende mis tahes muudatused võetakse vastu artiklis 25 sätestatud korras kooskõlas artikli 25 lõikes 2 sätestatud menetlusega .
1.
Enne artiklis 7 osutatud strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmist ning nende mis tahes muudatusi esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teksti projekti .
Pärast teksti projekti esitamist võib iga institutsioon kolme kuu jooksul teha muudatusettepanekuid, kui ta on arvamusel, et projektis ei kajastata õigusloomeorgani poolt määratletud eesmärke, või mitte kiita heaks antud teksti vastuvõtmist ja vajadusel paluda komisjonil esitada ettepanek õigusakti kohta, mis tuleb vastu võtta vastavalt asutamislepingu artiklile 251.
2.
Artikli 4 lõikes 3 osutatud vahereageerimisprogrammid võtab vastu komisjon artikli 25 lõikes 3 ettenähtud korras .
2.
Enne artikli 5 lõikes 4 osutatud vahereageerimisprogrammide vastuvõtmist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teksti projekti .
Pärast teksti projekti esitamist võib iga institutsioon kolme kuu jooksul teha muudatusettepanekuid, kui ta on arvamusel, et projektis ei kajastata õigusloomeorgani poolt määratletud eesmärke, või mitte kiita heaks antud teksti vastuvõtmist ja vajadusel paluda komisjonil esitada ettepanek õigusakti kohta, mis tuleb vastu võtta vastavalt asutamislepingu artiklile 251.
Neid programme võib pikendada samas korras.
Neid programme võib pikendada samas korras.
Justification
The present Regulation gives the Commission the necessary latitute and flexibility with regard to exceptional assistance.
It also provides for new initiatives not covered by the Regulation.
Objectives and measures are broadly defined.
This means that the co-legislators should be granted to intervene should they consider that the Commission, when defining the purpose and scope of Community action under their instrument, goes beyond or against their political will.
Muudatusettepanek
32
Artikli 9 lõige 1 a (uus)
Enne selliste suuniste vastuvõtmist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teksti projekti.
Pärast teksti projekti esitamist võib iga institutsioon kolme kuu jooksul teha muudatusettepanekuid, kui ta on arvamusel, et projektis ei kajastata õigusloomeorgani poolt määratletud eesmärke, või mitte kiita heaks antud teksti vastuvõtmist ja vajadusel paluda komisjonil esitada ettepanek õigusakti kohta, mis tuleb vastu võtta vastavalt asutamislepingu artiklile 251.
Justification
Your rapporteur suggests applying the call-back mechanism also to the adoption of new policy initiatives, i.e. actions which are not explicitly covered by the provisions of the Regulation (see Article 3 of the Commission proposal).
Muudatusettepanek
33
Artikli 12 lõige 2
2.
Käesoleva määruse alusel abikõlblikud valitsusvälised osalejad on järgmised: valitsusvälised organisatsioonid, põlisrahvaid esindavad organisatsioonid, kohalikud kodanike rühmitused ja ettevõtjate liidud, ühistud, ametiühingud, majandus- ja sotsiaalhuve esindavad organisatsioonid, detsentraliseeritud piirkondliku koostöö ja integratsiooniga tegelevad kohalikud organisatsioonid (sealhulgas võrgustikud), tarbijaorganisatsioonid, naiste- ja noorteorganisatsioonid, õppe-, kultuuri-, uurimis- ja teadusorganisatsioonid, ülikoolid, kirikud ja usuühendused ning kogudused, meedia ning mis tahes valitsusvälised ühendused ja sõltumatud fondid, mis võivad aidata kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele.
2.
Käesoleva määruse alusel abikõlblikud valitsusvälised osalejad on järgmised: valitsusvälised organisatsioonid, kohalikud asutused, põlisrahvaid esindavad organisatsioonid, kohalikud kodanike rühmitused ja ettevõtjate liidud, ühistud, ametiühingud, majandus- ja sotsiaalhuve esindavad organisatsioonid, detsentraliseeritud piirkondliku koostöö ja integratsiooniga tegelevad kohalikud organisatsioonid (sealhulgas võrgustikud), tarbijaorganisatsioonid, naiste- ja noorteorganisatsioonid, õppe-, kultuuri-, uurimis- ja teadusorganisatsioonid, ülikoolid, kirikud ja usuühendused ning kogudused, meedia ning mis tahes valitsusvälised ühendused ja sõltumatud fondid, sealhulgas sõltumatud poliitilised fondid, mis võivad aidata kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele.
Muudatusettepanek
34
Artikli 13 kuues taane
– võlakergendusprogrammid;
välja jäetud
Muudatusettepanek
35
Artikli 14 lõige 1
1.
Ühenduse rahastamine võib hõlmata kulusid, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistamis-, jälgimis-, järelevalve-, auditi- ja hindamistoimingutega, nt uuringud, kohtumised, teave, teadlikkuse tõstmine, koolitus ja kirjastamistegevus, kulusid, mis on seotud teabevahetuse arvutivõrkudega, ning muid haldus- või tehnilise abi kulusid, mis võivad komisjonil tekkida programmi haldamisel.
See katab ka kulud abihaldustöötajatele, kes haldavad komisjoni delegatsioonides käesoleva määruse alusel rahastatavaid projekte.
1.
Ühenduse rahastamine võib hõlmata kulusid, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistamis-, jälgimis-, järelevalve-, auditi- ja hindamistoimingutega, nt uuringud, kohtumised, teave, teadlikkuse tõstmine, koolitus ja kirjastamistegevus, kulusid, mis on seotud teabevahetuse arvutivõrkudega, ning muid haldus- või tehnilise abi kulusid, mis võivad komisjonil tekkida programmi haldamisel.
See katab ka kulud abihaldustöötajatele, kes haldavad komisjoni delegatsioonides käesoleva määruse alusel rahastatavaid projekte.
Lisaks loob see admebaasi kõigi omandatud kogemuste säilitamiseks.
Andmebaasile on juurdepääs kõigil üksustel, kes on abikõlblikud käesoleva määruse artikli 12 alusel.
Justification
Many development operators (in particular NGOs) regret the fact that the experience acquired during the implementation of projects which are similar or equivalent to the ones which they are planning is not brought together and made accessible.
If such experience were to be stored and made accessible the various actors would make significant efficiency gains.
Muudatusettepanek
36
Artikli 15 lõike 1 esimene taane
– liikmesriigid ja eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused;
– liikmesriigid , eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused ning nende detsentraliseeritud organid ;
Justification
Greater use must be made of the remarkable repositories of skills and expertise constituted by local authorities and it must be possible for their on occasion major financial resources in this area to be combined with those of the Community.
Muudatusettepanek
37
Artikli 16 lõige 1
1.
Käesoleva määruse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega.
1.
Käesoleva määruse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega.
Sellest hoolimata esitab komisjon hiljemalt aasta pärast käesoleva määruse jõustumist nõukogule ettepaneku finantsmääruse läbivaatamiseks, et lisada sinna erandlik menetlus välisabi rahastamise meetmete jaotamise ja järelevalve jaoks.
Nende erireeglite eesmärgiks on lihtsustada mitteriiklike osalejate ühenduse välisabile juurdepääsu tingimusi ning hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega projektide rahastamist.
Justification
The Community tends to allocate funding primarily to large-scale projects.
The current financial rules are extremely constraining in the case of small and medium-sized NGOs who do not manage to access Community financing.
If actors falling within this category are unable to operate, many elementary needs will not be met in the beneficiary countries.
The amendment proposes that the derogation scheme allowed for the financing of humanitarian aid can be extended and adapted to the financing of aid granted under this instrument.
Muudatusettepanek
38
Artikli 16 lõige 3
3.
Detsentraliseeritud haldamise korral võib komisjon otsustada kasutada soodustatud riigi või piirkonna hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkurssi.
3.
Detsentraliseeritud haldamise korral võib komisjon otsustada kasutada soodustatud riigi või piirkonna hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkurssi , olles kontrollinud, et viimaste puhul järgitakse finantsmääruse olulisemaid põhimõtteid .
Justification
A clarification relating to the need for transparency, non-discrimination and the avoidance of conflicts of interest.
Muudatusettepanek
39
Artikkel 19
1.
Käesoleva määruse alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil võivad osaleda kõik Euroopa Ühenduse liikmesriikide füüsilised või juriidilised isikud, kes kuuluvad asutamislepingute reguleerimisalasse.
Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses nr .../... välisabi kättesaadavuse kohta [seni avaldamata] sätestatud osalemist ja päritolu käsitlevaid eeskirju.
2.
Käesoleva määruse alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil võivad osaleda ka kõik järgmiste riikide füüsilised ja juriidilised isikud:
– mis tahes riik, kes on ühinemiseelse vahendi soodustatu,
– ELi väline riik, mis kuulub Euroopa Majanduspiirkonda, ja
– mis tahes kolmas riik või territoorium, juhul kui on kehtestatud vastastikune juurdepääs välisabile.
3.
Meetmete korral, mis on võetud kolmandas riigis, mida peetakse vähimarenenud riigiks vastavalt OECD sätestatud kriteeriumidele, lubatakse hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil osaleda üldistel alustel.
4.
Artiklis 4 osutatud eriabimeetmete ja vaheprogrammide puhul lubatakse hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil osaleda üldistel alustel.
5.
Hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil võivad osaleda:
– artikli 4 lõikes 4 määratletud liiki temaatilise strateegia alusel võetud meetmete korral arengumaa või üleminekuriigi (vastavalt OECD määratlusele) või temaatiliste programmide alusel mis tahes muu abikõlbliku riigi mis tahes füüsilised või juriidilised isikud;
– artikli 4 lõike 4 punktis b sätestatud riikliku või piirkondliku strateegia alusel võetud meetmete korral mis tahes füüsilised või juriidilised isikud, kes on abikõlblikud vastavalt põhiõigusaktile, mille alusel strateegia vastu võeti;
– artikli 4 lõike 4 punkti a alusel sätestatud piirkondliku strateegia alusel võetud meetmete korral mis tahes füüsilised või juriidilised isikud riikidest või territooriumidelt, millele selline strateegia on suunatud.
6.
Käesoleva määruse raames rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkurssidel on õigus osaleda rahvusvahelistel organisatsioonidel.
7.
Hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursside raames soovitatud eksperdid ei pea vastama eespool sätestatud päritolureeglitele.
8.
Mis tahes kaubad ja seadmed, mis ostetakse käesoleva määruse raames rahastatavate lepingute alusel, peavad pärinema ühendusest või käesoleva artikli lõigetes 2 ja 5 loetletud kriteeriumidele vastavast riigist.
9.
Selliste riikide või territooriumide füüsiliste ja juriidiliste isikute osalemine, millel on partnerriigiga tavapärased majanduslikud, kaubanduslikud või geograafilised sidemed, otsustatakse iga juhtumi puhul eraldi.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lisaks sellele lubada muude riikide füüsiliste või juriidiliste isikute osalemist või muud päritolu vahendite ja materjalide kasutamist.
Justification
Parliament and the Council have just recently concluded their examination of the terms and conditions governing access to Community external assistance and have adopted a regulation.
The terms and conditions governing participation and origin should therefore be gleaned from this most recent piece of legislation.
Muudatusettepanek
40
Artikkel 25 a (uus)
Artikkel 25 a
Võrdlussumma
1.
Kõnealuse määruse rakendamiseks kindlaksmääratud soovituslik finantsraamistik seitsmeaastaseks ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuaril 2007, ulatub 4455 miljoni euroni.
2.
Juhul kui kõnealuse määruse kohaldamisala muudetakse, esitab komisjon ettepaneku võrdlussumma vastavaks muutmiseks.
Justification
The reference amount is consistent with EP's negotiating position (Böge report).
It is the same as the Commission financial statement for this programme (in current prices)Furthermore, the reference amount for the financial framework cannot be set until such time that a decision has been reached on the Financial Perspective.
Once a decision is reached, the Commission shall present, if necessary, a legilative proposal to set the reference amount with respect to the appropriate ceiling of the financial perspective (see amendments to the legislative resolution).
Muudatusettepanek
41
Artikkel 26
Läbivaatamine
Määruse vahehindamine
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2011 mis tahes ettepanekud käesoleva määruse tuleviku ja mis tahes muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud .
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 30. juuniks 2010 aruande, milles antakse ühine hinnang käesoleva määruse rakendamise esimesele kolmele aastale, vajadusel koos õigusakti ettepanekuga, mis sisaldab vajalikke muudatusi .
Justification
This is the standard text agreed between European Parliament, Council and Commission at the trialogue on the four proposals for external assistance instruments.
Muudatusettepanek
42
Artikli 28 lõige 1
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 .
Justification
This is the standard text agreed between European Parliament, Council and Commission at the trialogue on the four proposals for external assistance instruments.
EXPLANATORY STATEMENT
Tasks of the Instrument for Stability (IfS)
The Instrument for Stability is new and part of the 'Prodi Package' (DCECI, NPI, IPA).
The Union has hitherto lacked an instrument covering situations in which more needs to be done than short-term humanitarian aid (with a six-month mandate) but in which long-term development programmes are not yet or no longer feasible for structural reasons.
For the major crises of recent years (Kosovo, Afghanistan and Iraq) separate ad hoc financial packages were put together in each case.
The IfS is intended to close this gap.
The Instrument comprises two areas: short-term measures to tackle crises and long-term programmes, with the main funding emphasis on crisis-related measures.
Short-term crisis-related measures are specified for the following areas:
non-military peace-making and peace-keeping measures as well as all reconstruction measures in the economic, administrative, judicial, governmental, welfare and communal fields following conflicts or natural disasters that are not covered by ECHO measures and that are not yet eligible for programmable aid under the geographical instrument.
Long-term measures comprise activities that cannot be implemented under the geographical instruments DCECI, NPI and IPA.
These include the fight against terrorism and organised crime, the security of international transport and energy infrastructure, epidemics on an international scale, export controls on illicit trade and traffic in dangerous materials and dual-use goods as well as the ratification, implementation and monitoring of international agreements on early warning, conflict prevention and civilian crisis management.
Exceptional assistance and interim programmes are specified for crisis-related measures, while multiannual programmes are to be drawn up for long-term measures.
Current state of on-going negotiations.
Differences between the various positions of Commission, Council and Parliament
The Commission proposal initially included a section on nuclear safety as well.
However, this would have excluded Parliament from the codecision procedure since nuclear issues are covered by Article 308 (for measures not provided for in the Treaties) which grants Parliament only a right of consultation.
The Council and Parliament have meanwhile agreed to separate out nuclear aspects from the regulation.
This means that the legal basis is not Article 308 but Articles 179 and 181a.
Work has since begun on a text under the codecision procedure, initially under the Luxembourg and now under the British Presidency.
The Council Presidency has altered the structure of the Commission text and, in the rapporteur's opinion, formulated it much more clearly.
The attached amendments accordingly follow the structure and systematic approach of the Council proposal.
In terms of content, there are differences of opinion between the rapporteur and the Commission on the one hand and the Council on the other hand as to the exact definition of support for peace and disarmament measures as well as the non-proliferation of non-nuclear weapons.
The rapporteur supports the Commission in seeking greater room for manoeuvre both in terms of tasks and implementation.
At the same time, she is seeking to arrive in future at a system that would allow Parliament more effectively than hitherto to participate through a regular exchange with the Commission in the strategic decisions under the IfS and to monitor their implementation.
On the decision-making procedure, there are differences mainly between Parliament on the one hand and the Council and Commission on the other.
There is still uncertainty at the Commission about the exact definition of the individual decision-making phases.
Until such time as the various concepts and the relationship between 'multiannual (indicative?) programmes', 'multiannual framework', 'strategy papers', 'policy framework', etc. (see Article 7) have been clarified by the Commission, it is not possible to determine Parliament's precise scope for action.
The present amendments reflect the current state of knowledge and are intended to lay down a basic line for Parliament to take in future negotiations.
The amendments do not yet take account of the Commission's plan to specify the details of all new financial instruments (both in terms of content and of funding) in a multiannual indicative framework.
Having regard to the earlier precedents (the MEDA programme) and to the conclusion of the opinion of Parliament's Legal Service on indicative programmes and strategy papers, your rapporteur assumes that an MIF of this type is covered by codecision.
To clarify this, the Commission is urgently required to table its proposals.
The timetable
In order to facilitate a timely transition between the old and the new financial instruments, this regulation must enter into force by 1 January 2007.
Parliament and the Council have barely 18 months to reach an agreement on the present proposal.
A legislative procedure involving codecision lasts on average almost two years.
This means that the committee must aim for agreement on first reading in order to adopt the new regulation in time.
The rapporteur accordingly requests instructions from the Committee on Foreign Affairs to seek agreement with the Council, where possible, on first reading.
She undertakes to update the committee regularly on the state of negotiations and to incorporate the outcomes of the parallel negotiations on the other instruments, especially the DCECI and the NPI in her work.
If the committee in November endorses these proposals concerning the procedure to be followed, it should adopt only the amendments and not the report as a whole.
Otherwise the procedure at committee level would then be concluded and no changes emerging from the negotiations with the Council could subsequently be made to the amendments.
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS ÕIGUSLIKU ALUSE KOHTA
Elmar Brok
Esimees
Väliskomisjon
BRÜSSEL
Austatud härra esimees
Teema: Õiguslik alus ettepanekuks võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend ( KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD) )
ELTs seni avaldamata.
Oma 2. juuni 2005. a kirjas palusite õiguskomisjonil vastavalt kodukorra artikli 35 lõikele 2 avaldada arvamust, kas ülalnimetatud komisjoni ettepaneku õiguslik alus oli kehtiv ja sobiv.
Komisjon vaatas mainitud küsimuse läbi 13. juulil 2005 toimunud koosolekul.
Ettepanek põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 308 ning EURATOMi asutamislepingu artiklil 203.
EURATOMi asutamislepingul põhinev õiguslik alus pidi olema vajalik, et hõlmata ettepaneku tuumaohutuse aspektid.
Käesoleval juhul on nõutav parlamendiga konsulteerimine.
Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikast tuleneb selgelt, et õigusliku aluse valik ei ole ühenduse seadusandja võimuses, vaid see peab põhinema objektiivsetel teguritel, mida on võimalik kohtulikult kontrollida.
Nende tegurite hulka kuuluvad eriti õigusakti eesmärk ja sisu
Vt ennekõike 23. veebruaril 1999 langetatud Euroopa Ühenduste Kohtu otsust kohtuasjas C-42/97, parlament v. nõukogu, EKL 1999. a. väljaanne, lk I-869, punkt 36. .
Määruse eesmärk on täpselt määratletud 1. artiklis: „Ühendus rahastab meetmeid, millega edendatakse rahu ja stabiilsust ning tagatakse tsiviilelanikkonna ohutus ja julgeolek kolmandates riikides ja territooriumidel kooskõlas käesoleva määruse sätetega.”.
Ettepaneku sisu viitab selgelt finants-, majandus- ja tehnilisele abile täiendavalt abile, mida tavapäraselt antakse humanitaarabivahendi, integreeritud ühinemiseelse vahendi, Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi ning arengukoostöö- ja majanduskoostöö vahendi alusel (artikkel 2).
EÜ asutamislepingu artikkel 308 võimaldab ühendusel kohandada oma volitusi seoses pädevusega ja lepingu eesmärkide saavutamisega.
Et kohaldada mainitud artiklit õigusliku alusena, peab vastavalt Euroopa Kohtu pretsedendiõigusele täitma järgnevad tingimused:
· kavandatud tegevus peab olema suunatud ühenduse ühe eesmärgi saavutamisele;
· tegevus peab olema vajalik selle eesmärgi saavutamiseks;
· leping ei pea muuhulgas ette nägema selleks vajalikke tegevusvolitusi.
Ettepaneku eesmärgi ja sisu uurimisel võib näha, et kriisile reageerimise tsiviilaspektid pigem kuuluvad EÜ asutamislepingu artiklite 179 ja 181a reguleerimisalasse, mis ei põhjenda EÜ asutamislepingu artikli 308 valikut õigusliku alusena.
Õiguskomisjon on seega teinud järelduse, et EÜ asutamislepingu artiklid 179 ja 181a moodustavad sobiva õigusliku aluse ning et arvestades nimetatud artiklite ja EURATOMi asutamislepingu artikli 203 õigusliku kooskõla puudulikkust, tuleks tuumaohutust puudutavaid meetmeid hõlmavate aspektide suhtes esitada eraldi ettepanek.
Järelikult tuleb kohaldada kaasotsustamismenetlust.
Arvestades eespoolnimetatuga, ning õiguslike aluste raportööri Antonio López-Istúriz White soovitusel, otsustas õiguskomisjon oma 13 juuli 2005. aasta koosolekul ühehäälselt
Hääletuse ajal viibisid kohal Giuseppe Gargani (esimees), Katalin Lévai (eseesimees), Antonio López-Istśriz White (arvamuse koostaja), Maria Berger, Monica Frassoni, Piia-Noora Kauppi, Kurt Lechner, Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega (Nicola Zingaretti asemel), Viktória Mohįcsi, Aloyzas Sakalas ja Tadeusz Zwiefka. , et:
· käesoleva määruse ettepaneku õiguslikuks aluseks peaks olema EÜ asutamislepingu artiklid 179 ja 181a, mitte EÜ asutamislepingu artikkel 308;
· arvestades nimetatud artiklite ja EURATOMi asutamislepingu artikli 203 vastuolulisusega peaks komisjon esitama eraldi ettepaneku tuumaohutust puudutavaid meetmeid hõlmavate aspektide kohta.
Lugupidamisega
Giuseppe Gargani
17.11.2005
arengukomisjon I ARVAMUS (*)
väliskomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
(KOM2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD) )
Arvamuse koostaja(*):
Pierre Schapira
(*) Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö – kodukorra artikkel 47
SHORT JUSTIFICATION
The Instrument for Stability is one of the four new external-assistance instruments proposed by the Commission in the 'Prodi package'.
Unlike the other three (which are geographically based), it is a thematic instrument.
The purpose of the Instrument for Stability is to provide a rapid, flexible and integrated response to crisis situations in third countries by means of a single legal instrument, until such time as normal cooperation can be resumed under one of the other instruments used for financing external relations.
As things stand at present, responses to crisis situations (such as those in Afghanistan and Iraq) may be triggered by means of no fewer than seven different EU financial instruments, each of which has its own decision-making procedures and its own budget constraints.
The Instrument for Stability will serve to consolidate and unify the crisis-response mechanisms and hence to improve the response to crisis situations.
In addition to responses to immediate crises the Instrument for Stability covers long-term cooperation within a stable environment for the purpose of dealing with global and regional trans-border challenges such as civil security (combating the various forms of trafficking, organised crime and terrorism), major technological threats and the development of peacekeeping capability.
Since there are limits imposed on the length of justifications, only the two main amendments proposed will be mentioned here.
- exclusion of points (b) and (c) of Article 2 of the Regulation.
In this opinion it is being proposed that the Regulation under consideration be stripped of everything which concerns long-term cooperation in a stable environment for the purpose of dealing with particular global and regional trans-border challenges (Article 2(b) and (c)).
It is not a question of rejecting such tasks as such but, rather, of calling for them to be performed within a more appropriate framework than the Instrument for Stability.
To where and by what means could those tasks be transferred?
Here are two possibilities:
- The tasks could be incorporated into the various geographical instruments as thematic programmes.
All the geographical instruments contain clauses which link their various geographical areas in cases where the programme envisaged is global, horizontal, regional or cross-border in nature (see Article 22 of the Development Cooperation and Economic Cooperation Instrument [DCECI] proposal and Article 27 of the European Neighbourhood and Partnership Instrument [ENPI]).
Parliament and the Council would be involved in determining the political objectives and priorities assigned to the thematic programmes pursuant to the thematic-strategy document-adoption procedure laid down in the geographical financial instruments.
- Alternatively, they could be placed within a single thematic framework instrument to be devised.
This would cover all the thematic programmes set out in the Commission Communication of the same name
Democracy and human rights, human and social development, the environment and sustainable management of natural resources, non-state development actors, food security, cooperation with industrialised countries, migration and asylum. , to which would be added an eighth thematic programme concerning long-term stability.
Such an arrangement would have the advantage of remedying the drawbacks of excessive 'geographisation' and of taking full account of the transversal nature of certain programmes without in any way neglecting the Commission's rationalisation objective.
- Explanations concerning the exclusion of peace-support operations and of any support for military or paramilitary operations
The withdrawal of financial and technical support for peacekeeping operations led by foreign armies (even in the case of a partnership with international, regional or sub-regional organisations operating under UN approval) would be desirable for a number of reasons.
To start with, military operations (even peacekeeping ones) would be difficult to finance if there were no prior democratic scrutiny.
In view of the fact that responses need to be swift and urgent, the Commission would be acting without any political mandate from Parliament or the Council.
The Commission is asking Parliament to sign a blank cheque for the purpose of supporting such and such a coalition of foreign armies.
In its explanations concerning the choice of the legal basis the Commission itself acknowledges that peacekeeping operations cannot be based solely on Article 179 of the EC Treaty: 'The civilian aspects of crisis response would normally come within the scope of Articles 179 and 181a of the EC Treaty.
However, the provisions relating to the financing of peace keeping, in particular, while clearly contributing to the objectives of Articles 179 and 181a, justify a legal basis in Article 308 of the Treaty.'
Contrary to what the Commission claims, there is no Community precedent relating to peacekeeping.
The Africa Peace Facility cannot serve as a precedent, since it is based on Article 11 of the Cotenou Agreement - which is a joint international agreement.
Furthermore, financing decisions in respect of the Africa Peace Facility are taken in accordance with EDF procedures (i.e. by means of a decision taken by the EDF Committee comprising representatives of the Member States).
The only reference documents which would enable a dividing line to be drawn between matters relating to development and matters which come under foreign and security policy are the OECD's DAC directives, which stipulate the areas of activity which may be declared eligible for PDA.
The list was revised on 7 April 2005 and is still stated that expenditure relating to peacekeeping operations may not be counted as public development aid.
These conclusions are in line with the view taken by the UN's peacekeeping operations department.
The Council for a long time has refused to designate peacekeeping as a Community task (the question previously arose when the rapid-reaction mechanism was adopted.
According to the Council, peacekeeping is a task which is specifically covered by the CFSP.
In Article 11(3) of the EU Treaty it is stated that one of the CFSP's objectives is 'to preserve peace and strengthen international security'.
Lastly, the adoption of an instrument with such fragile powers would introduce significant legal uncertainty as regards the legality of the Regulation.
If one of the Member States were to seek to have the Regulation declared null and void on the grounds of incompetence or lack of a legal basis, a sword of Damocles would hang over the validity of the Regulation during the long years which it would take for the Court in order to issue a ruling.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Arengukomisjon palub vastutaval väliskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Pealkiri ja volitused
Ettepanek
NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
Ettepanek võtta vastu
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308 ,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 179 ja 181a ;
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203 ,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut ja eelkõige selle artiklit 203 ;
võttes arvesse komisjoni ettepanekut ,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut ;
votes arvesse Eruoopa Parlamendi arvamust
Justification
Following the trilogue negotiations the three institutions decided that the legal basis would be changed.
The Instrument for Stability was originally founded on the general legal basis provided by Article 308 of the EC Treaty but it will in future be based on Articles 179 and 181a of the EC Treaty.
In the wake of this radical change the Commission was asked to submit a fresh proposal incorporating the modifications which would have to be made as a result.
The Commission refused on the grounds that Parliament was fully entitled to amend the text and to incorporate those modifications itself.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 22
(22) Uue stabiliseerimisvahendi loomine tingib vajaduse muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1724/2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust arengumaades; nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1725/2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust kolmandates riikides, mis ei ole arengumaad; nõukogu 26. veebruari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 381/2001, millega luuakse kiirreageerimise kord; nõukogu 13. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2046/97 Põhja–Lõuna koostöö kohta uimastite- ja narkomaaniavastases võitluses; nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades; nõukogu 16. novembri 2001. aasta otsust 2001/824/EÜ, Euratom Euroopa Ühenduse täiendava panuse kohta Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga Tšernobõli fondi ; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2130/2001 kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades; nõukogu 22. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1080/2000, mis käsitleb toetust ÜRO ajutisele missioonile Kosovos (UNMIK) ning kõrge esindaja büroole Bosnias ja Hertsegoviinas (OHR).
(22) Uue stabiliseerimisvahendi loomine tingib vajaduse muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1724/2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust arengumaades; nõukogu 23. juuli 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1725/2001, mis käsitleb jalaväemiinide vastast tegevust kolmandates riikides, mis ei ole arengumaad; nõukogu 26. veebruari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 381/2001, millega luuakse kiirreageerimise kord; nõukogu 13. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2046/97 Põhja–Lõuna koostöö kohta uimastite- ja narkomaaniavastases võitluses; nõukogu 22. novembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2258/96 taastamismeetmete kohta arengumaades; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29.oktoobri 2001 määrust (EÜ) nr 2130/2001 kodukohast lahkuma sunnitud isikute abistamise kohta Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaades; nõukogu 22.mai 2000 määrust (EÜ) nr 1080/2000, mis käsitleb toetust ÜRO ajutisele missioonile Kosovos (UNMIK) ning kõrge esindaja büroole Bosnias ja Hertsegoviinas (OHR).
Justification
The change in the legal basis means that nothing relating to cooperation in the nuclear field may fall within the scope of the Instrument.
Muudatusettepanek
3
Artikkel 1
Ühendus rahastab meetmeid, millega edendatakse rahu ja stabiilsust ning tagatakse tsiviilelanikkonna ohutus ja julgeolek kolmandates riikides ja territooriumidel kooskõlas käesoleva määruse sätetega.
Ühendus osutab arenguabi ning teeb majandus-, rahandus- ja tehnilist koostööd kolmandate riikidega, et edendada rahu ja stabiilsust ning tagada tsiviilelanikkonna ohutus ja julgeolek nendes riikides, nendel territooriumidel ja nendes piirkondades.
Sellised meetmed toetavad eelkõige ELi tegevussuundi seoses:
a) Selle abi ja koostöö eesmärk on võimaldada kiiret, paindlikku ja integreeritud reageerimist eesmärgiga kergendada ühenduse arengu- ja koostööpoliitika mõjusaks elluviimiseks oluliste stabiilsustingimuste kehtestamist, taaskehtestamist või hoidmist.
See võimaldab tagada selle, et kriisiolukordadele ja tõsistele poliitilise ebastabiilsuse juhtumitele või vägivaldsele konfliktile on võimalik reageerida käesoleva määrusega kehtestatud tingimuste kohaselt.
b) Stabiilsete koostöötingimuste taustal on antud abi ja koostöö eesmärk aidata arendada kolmandates riikides suutlikkust tegelda potentsiaalselt destabiliseerivat mõju avaldavate konkreetsete globaalsete ja piirkondadevaheliste küsimustega.
- tõhusa, õigeaegse ja ühtse kriisidele reageerimisega, et ära hoida, leevendada või käsitleda kriisiolukordade tagajärgi, tõsist poliitilist ebastabiilsust või vägivaldseid konflikte;
Ühenduse poliitika nendes valdkondades aitab kaasa üldiste arengueesmärkide saavutamisele, demokraatia ning õigusriigi tugevdamisele ja inimõiguste ning põhivabaduste kaitsele.
- oluliste väljakutsetega õigusriigi loomisel või säilitamisel kolmandates riikides, sealhulgas võitlusega piirkondlike või piiriüleste väljakutsetega, nagu organiseeritud kuritegevus, salakaubavedu ja terrorism;
- peamiste tehnoloogiliste ohtudega, millel võib olla piiriülene mõju, sealhulgas tuumaohutuse edendamisega ning võitlusega massihävitusrelvade leviku vastu;
- rahuvalve- ja rahutagamissuutlikkuse arendamisega koostöös rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega.
Käesoleva määrusega luuakse ka raamistik reageerimaks uutele poliitilistele algatustele, mida toetab Euroopa Liit kooskõlas määruse eesmärkidega, täiendades meetmeid, mida võib võtta muude välisrahastamisvahendite alusel.
Justification
Development policy should be referred to repeatedly if the substance and the objectives of the Instrument are to accord with the latter's main legal basis (i.e. Article 179, which allows the co-decision procedure to be used).
The reasons for abolishing the types of cooperation covered by the last three paragraphs of the Commission's proposed Article (long-term cooperation during a period of stability) are set out in the Short Justification to this opinion.
Point b), however, reintroduces long term cooperation in stable conditions.
Muudatusettepanek
4
Artikkel 1 a (uus)
Artikkel 1 a
Poliitiline raamistik
Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel võetud meetmed on kooskõlas üldise strateegilise poliitilise raamistikuga, mille ühendus on partnerriigi suhtes kehtestanud, asutamislepingu artikli 177 ja järnevate artiklite kohaselt püstitatud eesmärkide ning vastu võetud arengu- ja majanduskoostöö kavade , samuti komisjoni teatiste ja nõukogu järeldustega ning eelkõige ühisdeklaratsioonidega Euroopa stabiilsusstrateegia ja Euroopa arengupoliitika kohta.
Enne käesoleva määruse jõustumisele järgneva aasta lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise, mis käsitleb ühisdeklaratsiooni Euroopa stabiilsusstrateegia kohta .
Sellega kehtestatakse Euroopa stabiilsuspoliitika üldsuunised, mis saavad käesoleva vahendi rakendamise aluseks.
Justification
The Commission states that the instruments are policy-driven but it fails to propose the political framework within which it will act.
The European legislator must be able to hold a democratic debate for the purpose of establishing the main guidelines of his stability policy.
The Joint Declaration on the European stability strategy will enable Parliament to select its policy options and to propose them.
Muudatusettepanek
5
Artikkel 2
Käesoleva määruse eesmärkide saavutamisel annab ühendus finants-, majandus- ja tehnilist abi täiendavalt abile, mida tavapäraselt antakse humanitaarabivahendi, integreeritud ühinemiseelse vahendi, Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi ning arengukoostöö- ja majanduskoostöö vahendi alusel, et:
Ühendus toetab käesoleva määrusega kehtestatud üldeesmärkide tegelikuks saavutamiseks vajalikul määral:
A. Kriisiolukordadele või tekkivale kriisile või jätkuvale poliitilisele ebastabiilsusele reageerimise meetmeid
a) aidata luua või taasluua kolmandates riikides olulised tingimused, et võimaldada ühenduse arengu- ja majanduskoostöö poliitika ja programmide tõhusat rakendamist.
See võib muu hulgas hõlmata järgmist abi:
1) meetmeid poliitiliselt ebastabiilsetele olukordadele reageerimiseks
- tsiviilmeetmed, mida võtavad rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid ning riiklikud ja valitsusvälised osalejad ning mille eesmärk on hõlbustada vaidluste rahumeelset lahendamist, hoida ära vägivaldsete konfliktide tekkimist või intensiivistumist, piirata nende territoriaalset levikut ning soodustada osapoolte leppimist, sealhulgas läbirääkimis- ja vahendamispüüdlusi ning osapoolte vaheliste rahu- või relvarahukokkulepete järelevalvet ja rakendamist;
a ) tsiviilmeetmeid, mida võtavad rahvusvahelised või piirkondlikud organisatsioonid ning riiklikud ja valitsusvälised osalejad ning mille eesmärk on hõlbustada vaidluste rahumeelset lahendamist, hoida ära vägivaldsete konfliktide tekkimist või intensiivistumist, piirata nende territoriaalset levikut ning soodustada osapoolte leppimist, sealhulgas läbirääkimis- ja vahendamispüüdlusi ning osapoolte vaheliste rahu- või relvarahukokkulepete järelevalvet ja rakendamist;
- sõjalise järelevalve ning rahuvalve- või rahutagamisoperatsioonid (sealhulgas tsiviilvaldkonnaga seotud operatsioonid) , mille viivad läbi piirkondlikud või allpiirkondlikud organisatsioonid ja muud ÜRO heakskiidul tegutsevad riikide koalitsioonid; meetmed selliste organisatsioonide ja nende liikmete suutlikkuse suurendamiseks, et kavandada, teostada ja tagada tõhusat poliitilist kontrolli selliste operatsioonide üle;
b)  sõjalise järelevalve ning tsiviilvaldkonnaga seotud rahuvalve- või rahutagamisoperatsioonid, mille viivad läbi piirkondlikud või allpiirkondlikud organisatsioonid ja muud ÜRO heakskiidul tegutsevad riikide koalitsioonid; meetmed selliste organisatsioonide ja nende liikmete suutlikkuse suurendamiseks, et kavandada, teostada ja tagada tõhusat poliitilist kontrolli selliste operatsioonide üle;
- meetmed reageerimaks loodusõnnetustele või inimese põhjustatud katastroofidele, sealhulgas kodanikukaitse ressursside kasutamine ELi humanitaarabi puudumisel või selle täiendamiseks;
c) meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks, sealhulgas eelkõige rahvusvahelise volitusega vahevalitsuste loomine ja nende tegevuse toetamine, demokraatlike ja pluralistlike riigiasutuste, riigi ja kohalikul tasandil tõhusa riigihalduse, sõltumatu õigussüsteemi, hea valitsemistava, põhiseadusliku valitsuse ja avaliku korra taastamine ning toetamine;
- võitlejate desarmeerimine, demobiliseerimine ja taasintegreerimine, lapssõdurite küsimuse lahendamine ja julgeolekuvaldkonna ümberkorraldamine;
d) meetmeid, mis näevad ette demokraatliku tsiviiljärelevalve julgeolekusüsteemide reformi ja julgeolekule tehtud kulutuste haldamise üle, kaasa arvatud tehnilise koostöö kaudu, mille eesmärk on tugevdada tsiviiljärelevalvet julgeolekusüsteemide üle;
- meetmed jalaväemiinide, lõhkemata lahingumoona või muude lõhkeseadeldiste, väike- ja kergrelvade ja muude ohtlike sõjaliste jääkide tekitatud probleemide lahendamiseks, sealhulgas relvavarude kahjutustamine ja hävitamine, abi selliste seadeldiste ohvritele ning ohtudest teavitamise programmid;
e) meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks, et edendada ja kaitsta inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja õiguse ülimuslikkuse, samuti rahvusvahelise õiguse põhimõtete austamist;
- meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks, et säilitada, taastada või luua tingimused, milles saab toimuda jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne areng, mis hõlmavad muuhulgas toetust rahvusvaheliselt volitatud vaheasutuste tegevusele ja nende meetmetele, ning muud algatusmeetmed demokraatlike, pluralistlike riigiasutuste loomiseks ja toetamiseks, tõhus tsiviilvalitsus riigi ja kohalikul tasandil, sõltumatu kohus, hea valitsemistava ja avalik kord;
f) spetsiaalseid riiklikke ja rahvusvahelisi kriminaalkohtuid, tõe- ja lepituskomisjone, inimõigusi käsitlevate kaebuste õigusliku lahendamise ning omandiõiguste kindlakstegemise ja otsuste tegemise vahendeid;
- meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks, et edendada ja kaitsta inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi austamist ning rahvusvahelise õiguse põhimõtete (sealhulgas riiklike ja rahvusvaheliste erikriminaalkohtute, õigus- ja lepituskomisjonide ning inimõiguste õigusliku lahendamise ja omandiõiguste kindlakstegemise ja lahendamise mehhanismide toetamine), ning et stimuleerida tsiviilühiskonna arengut ja osalemist poliitilises tegevuses, samuti meetmed sõltumatu ja professionaalse meedia edendamiseks;
g) meetmeid kriisiolukordadele reageerimiseks, et soodustada kodanikuühiskonna arengut ja osalemist poliitilises tegevuses, sealhulgas meetmeid sõltumatu, pluralistliku ja professionaalse meedia edendamiseks ;
- meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks, et taastada oluline infrastruktuur, elamud, üldkasutatavad hooned ja majandusressursid, sealhulgas oluline tootmisvõimsus, ning taasalustada majandustegevust ja luua töökohti;
h) meetmeid kriisiolukordadele reageerimiseks, et säilitada, taastada või luua tingimused, milles saab toimuda jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne areng , meetmeid olulise infrastruktuuri, elamute, üldkasutatavate hoonete ja majandusressursside, sealhulgas olulise tootmisvõimsuse taas kasutusele võtmiseks ja taastamiseks ning majandustegevuse taasalustamiseks ja töökohtade loomiseks;
- muud meetmed, mis võivad olla vajalikud, et võimaldada tõhus üleminek kriisiolukordadele reageerimise meetmetelt tavapärasele koostööle keskpika ja pikaajalise välisarengu ja ühenduse majanduskoostööstrateegiate ja -programmide raamistikus.
i) meetmeid võitlejate, eelkõige lapssõdurite desarmeerimiseks, demobiliseerimiseks ja taasintegreerimiseks ning meetmeid, mille eesmärk on leevendada relvajõudude restruktureerimise tagajärgi ühiskonnale;
j) meetmeid jalaväemiinide, lõhkemata lahingumoona või muude lõhkeseadeldiste, väike- ja kergrelvade ja muudest ohtlikest sõja jäänukitest põhjustatud probleemide lahendamiseks , sealhulgas relvavarude kahjutuks tegemine, kokkukogumine ja hävitamine, abi selliste seadeldiste ohvritele, relvade levimise tõkestamist sätestavate õigusaktide edendamine ning ohtudest teavitamise programmid ;
k) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1325 (2000) talletatud meetmeid naiste otstarbekaks integreerimiseks kriisijuhtimise, konfliktide lahendamise, konfliktijärgse ülesehituse ja lepitusprotsessi aktiivsete osalejatena, samuti meetmed selleks, et tagada naiste erivajaduste piisav rahuldamine kriisi- ja konfliktiolukordades (mis hõlmab ka soopõhise vägivalla ohtu);
2) katastroofidele reageerimise meetmeid
a) loodusõnnetustele või inimese põhjustatud katastroofidele või suurtele keskkonnamõjudele reageerimise meetmete kasutuselevõtmist, sealhulgas kodanikukaitse ja saneerimismeetmete kasutamist;
b) ootamatutele suurtele inimeste tervist ohustavatele ohtudele, näiteks epideemiatele, reageerimise meetmeid ;
c) meetmeid, mille eesmärk on säilitada, taastada või luua tingimused, milles saab toimuda jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne areng , meetmeid olulise infrastruktuuri, elamute, üldkasutatavate hoonete ja majandusressursside, sealhulgas olulise tootmisvõimsuse taas kasutusele võtmiseks ja taastamiseks ning majandustegevuse taasalustamiseks ja töökohtade loomiseks;
3) ühendus edendab rahvusvaheliste kokkulepete ja lepingute ratifitseerimist, rakendamist ja järelevalvet ning soodustab tulemuslike rahvusvaheliste tegevussuundade ja tegevuse väljatöötamist kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega, kaasa arvatud teadusuuringud ja analüüs, varajase hoiatamise süsteemid, sealhulgas konfliktide ärahoidmine ning kriisijuhtimise koolitus .
b) edendada koostööd ELi ja kolmandate riikide vahel seoses kodanike julgeolekut ja põhiõigusi mõjutavate globaalsete ja piirkondlike piiriüleste väljakutsetega.
B. Koostöö kolmandate riikidega stabiilsete koostöötingimuste taustal
Need meetmed võivad eelkõige:
Ühendus võib võtta vastu meetmed artikli 1 punkti b eesmärkide saavutamiseks, kui nende tõhusus sõltub globaalsetest ja piirkondadevahelistest strateegiatest ja meetmetest või kui need aitavad arendada tõhusat rahvusvahelist kriisile reageerimise suutlikkust.
- tugevdada õiguskaitse- ja kohtuorganite suutlikkust võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega , sealhulgas salakaubaveoga , ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhusal kontrollimisel ning muudes koostöövaldkondades justiits- ja siseküsimuste vallas ;
a)  tugevdada nende õiguskaitse- ja kohtuorganite suutlikkust , kes osalevad võitluses terrorismi ning organiseeritud kuritegevuse , sealhulgas narkootikumide salakaubaveo, inimkaubanduse ja tulirelvade salakaubaveoga ning ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhusal kontrollimisel ; sellised meetmed peavad järgima ELi liikmesriikide kohustusi vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eriti inimõiguste seadusele, pagulasõigusele ja rahvusvahelisele humanitaarõigusele;
b) tugevdada inimõiguste kaitse rahvusvahelist raamistikku ja toetada rahvusvahelisi meetmeid demokraatia edendamisel;
- lahendada küsimusi rahvusvahelise transpordi, energia ja infrastruktuuri vallas , sealhulgas reisijate- ja kaubavedude ning energiajaotuse julgeoleku ja ohutuse küsimusi ;
c) rahvusvaheliste transpordi- ja energeetikaoperatsioonide ja infrastruktuuri, sealhulgas reisijate- ja kaubavedude ning energiajaotuse julgeolek ja ohutus ;
- reageerida ootamatutele suurtele ohtudele inimtervisele, nagu epideemiad, millel võib olla piiriülene mõju;
d) meetmed adekvaatse reageerimise tagamiseks ootamatutele suurtele ohtudele inimtervisele, nagu epideemiad, millel võib olla piiriülene mõju;
- toetada riiklike õigusraamistike tugevdamist ja rahvusvahelist koostööd eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas teabevahetust, riski/ohuanalüüsi ja muid asjakohaseid koostöövorme.
Sellised meetmed võib käesoleva määruse alusel võtta, kui need on pakiliselt vajalikud, need tuleb võtta globaalsete või regiooniüleste strateegiate ja mehhanismide kaudu, et need oleks tulemuslikud või tõhusad, ning kui neid muul juhul ei rakendata arengukoostööd ja majanduskoostööd,
ELT L […], […], lk […].
Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendit
ELT L […], […], lk […]. või integreeritud ühinemiseelset vahendit
ELT L […], […], lk […]. käsitlevate ääruste poliitilises ja programmiraamistikus.
e) tugevdada potentsiaalselt ohtlike ainetega ebaseadusliku kauplemise väljaselgitamise ja tõhusa kontrolliga seotud asutuste suutlikkust, sealhulgas kaasaegse logistilise hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamise abil;
c) aidata kaitsta riike ja elanikke kriitiliste tehnoloogiliste ohtude eest ning võidelda tuuma-, bioloogiliste ja kiirgusrelvade ja nendega seotud materjalide, seadmete ja teadmiste levikuga.
See võib muu hulgas hõlmata abi järgmiseks:
f) toetada õigusliku raamistiku ja institutsioonilise suutlikkuse väljatöötamist kahese kasutusega kaupade tõhusa ekspordikontrolli kehtestamiseks ja teostamiseks, sealhulgas piirkondliku koostöö meetmed;
- tuumaohutuse edendamine, et eelkõige aidata edendada tuumaohutuskultuuri levikut, sealhulgas tuumaelektrijaamade või muude tuumarajatiste ohutut planeerimist, tegevust ja hooldust, tuumajäätmete ohutut vedu, käitlemist ja lõppladustamist ning endiste tuumarajatiste ohutustamistöid;
g) toetada tõhusa suurõnnetusteks valmisoleku, hädaolukorraks valmistumise ja saneerimismeetmete suutlikkuse väljatöötamist, sealhulgas seoses võimalike suurte keskkonnaavariidega või seoses majandusharudega, kus on võimalus suurteks keskkonnaavariideks, millel on rahvusvaheline mõju;
- tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete kehtestamine ja rakendamine, sealhulgas lõhustuvate materjalide nõuetekohane arvestus ja kontroll, potentsiaalselt ohtlike materjalide salakaubaveo kontroll ja tänapäevaste logistiliste, hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamine;
h) toetada riiklike ja rahvusvaheliste õigusraamistike tugevdamist ja rahvusvahelist ning piirkondlikku koostööd eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas teabevahetust, riski/ohuhinnangut, teadusuuringuid ja analüüsi, varajase hoiatamise süsteeme ja koolitust.
- lõhustuvate materjalide või relvadega seotud keemiliste ja bioloogiliste ainete varude vähendamine ning selliseid materjale või nende lähteaineid käitlevate rajatiste suurem ohutus ja julgeolek;
- relvadega seotud tööstuste ja tootmisrajatiste ümberkorraldamine ning kaitsealased uurimisprogrammid tsiviilkasutuseks, sealhulgas relvadega seotud teadlaste üleviimise ja alternatiivse tööhõive ning relvadega seotud endiste rajatiste tervendustööde toetamine;
- potentsiaalselt ohtlike materjalide salakaubaveo tõhus kontroll ja tuvastamine, sealhulgas tänapäevaste logistiliste, hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamise kaudu;
- kahese kasutusega kaupade tõhusa ekspordikontrolli väljatöötamine ja tugevdamine;
- tõhusa suurõnnetusteks valmisoleku, hädaolukorraks valmistumise, kodanikukaitse ja saneerimismeetmete tagamine seoses võimalike suurte keskkonnaavariidega, näiteks tuumaenergiasektoris või seoses muude majandusharudega, kus on võimalus suurteks keskkonnaavariideks, millel on rahvusvaheline mõju;
- rahvusvahelise koostöö edendamine eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas teabevahetus, riski/ohuhinnangud ja muud asjakohased koostöövormid.
d) edendada rahvusvaheliste kokkulepete ja lepingute ratifitseerimist, rakendamist ja järelevalvet ning tõhusate rahvusvaheliste tegevussuundade ja tavade väljatöötamine kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega.
Sellised meetmed võivad hõlmata teadusuuringuid ja analüüsi, varajase hoiatamise süsteeme, sealhulgas konfliktide ärahoidmiseks, ning tsiviil-kriisiohjamise koolitust.
Justification
Dividing Article 2 into measures in response to political-instability situations on the one hand and, on the other, measures in response to disasters reflects the need for different types of responses to be made to different types of crisis.
In particular it is essential that not all the Instrument for Stability resources should be systematically allocated to the response to natural disasters (which are often highly mediatised) at the expense of assistance to little-known areas of prolonged conflict.
As a consequence of the change of legal basis decided in the inter-institutional trilogue, this amendment proposes to withdraw from the scope of these long term actions all elements linked to nuclear and non proliferation aspects.
Muudatusettepanek
6
Artikkel 3
Muud algatused
välja jäetud
Ühendus võib võtta meetmeid, et toetada muid poliitilisi algatusi, kui need meetmed aitavad kaasa artiklis 1 sätestatud käesoleva määruse üldeesmärkidele või vastavad rahvusvahelistel foorumitel ühenduse võetud kohustustele või nõukogu kehtestatud poliitikale.
Justification
The article proposed by the Commission makes the Instrument for Stability all-encompassing and potentially extends its scope to include absolutely anything.
Introducing a clause providing for a mid-term review of the Regulation should allow the latter's scope to be broadened if need be.
Muudatusettepanek 7
Artikkel 3 a (uus)
Artikkel 3 a
Vallandavad sündmused
Ühendus võib võtta meetmeid artiklis 2 esitatud eesmärkide saavutamiseks, reageerides hädaolukorrale, kriisile või tekkivale kriisile, avalikku korda, inimõigusi ja põhivabadusi või inimeste turvalisust ohustavale olukorrale või olukorrale, mis võib areneda relvastatud konfliktiks või tõsiselt destabiliseerida asjaomast või kolmandat riiki või riike.
Neid meetmeid võib rakendada ka pikaajalise poliitilise ebastabiilsuse olukorras, katastroofist põhjustatud suurte probleemide puhul või olukordades, mil ühendus on tuginenud kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete „põhikomponentide” punktidele või muudele välisabi reguleerivate põhiõigusaktidele.
Justification
The Commission’s implementing powers must be framed by means of a precise indication of the cases in which the Commission may resort to the dispensatory and less binding procedures laid down in the Instrument for Stability - otherwise the Commission might be tempted to misuse the Instrument’s procedures in order to implement cooperation programmes which would normally come under other financial (and in particular geographical) instruments.
Muudatusettepanek
8
I a jaotis (uus)
I a jaotis
Üldpõhimõtted
Justification
Setting out the general principles applicable to all activities undertaken pursuant to this Regulation makes the Instrument clearer, more transparent and easier to read.
Muudatusettepanek
9
Artikkel 3 b (uus)
Artikkel 3 b
Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte
Käesoleva määrusega ette nähtud ühenduse abi võib anda ainult siis ja seal, kus kavandatud tegevuse eesmärke ei saa muude välisabi rahaliste vahendite raames abi saava piirkonna probleemi kiireloomulisuse ja selle piirkonna ebastabiilsuse tõttu piisaval määral saavutada.
Käesoleva vahendi raames ette võetud tegevused ei ületa seda, mis on vajalik stabiilsete tingimuste taastamiseks, et sujuvalt ja edukalt rakendada välisabi ja koostööpoliitikat ning programme.
Justification
The Commission initially proposed the complementarity principle.
That principle leads to an excessively 'fuzzy' distribution of responsibilities between the Instrument for Stability and the other financial instruments, whereas subsidiarity enables all overlap of responsibilities to be avoided.
It should be noted that the subsidiarity principle must be applied by area and not by country - hence it may happen that one part of a country experiences conflict whereas the rest of the country remains sufficiently stable for normal cooperation to proceed.
Muudatusettepanek
10
Artikkel 3 c (uus)
Artikkel 3 c
Abi andmise põhimõtted: teavitamine, põhjendamine ja nähtavus
Kui komisjon annab abi käesolevas määruses ette nähtud tingimustel, teavitab ta eelnevalt Euroopa Parlamenti ja nõukogu võetud meetmete laadist, eesmärkidest ja rahasummadest, samuti põhjustest, miks kasutati käesolevat määrust teiste välisabi rahaliste vahendite asemel ja selle määruse kasutamise lisandväärtusest.
Komisjon kohustub tagama, et käesoleva määruse alusel võetud meetmetest teavitataks avalikkust asjakohaselt ja et need meetmed oleksid maksimaalselt nähtavad, et anda üldusele teada, et antud abi on ühenduse päritoluga.
Justification
Since time constraints and the need for flexibility prevent democratic monitoring from being carried out at the time when decisions are taken, this setting aside of the decision-making process must be compensated for by a requirement for abundant information to be made available in advance.
Muudatusettepanek
11
Artikkel 3 d (uus)
Artikkel 3 d
Abi koordineerimise ja ühtsuse põhimõte
Komisjon peab käesolevas määruses kirjeldatud meetmete kavandamise osas pidevat dialoogi nõukoguga.
Ta võtab nii nende meetmete kavandamisel kui ka hilisemal elluviimisel arvesse nõukogu lähenemist, et Euroopa Liidu välistegevus oleks ühtne.
Et tagada ühenduse ja liikmesriikide abimeetmete tõhusus ja järjekindlus, võib komisjon võtta meetmeid, soodustamaks nõukogu ja liikmesriikide tegevuse tihedat kooskõlastatust nii otsuste tegemise etapis kui ka tegevuse elluviimisel.
Selleks loovad liikmesriigid ja komisjon teabevahetussüsteemi.
Samuti soosib komisjon koostööd rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega.
Ta tagab, et käesoleva määruse raames elluviidavad tegevused oleksid koordineeritud ning ühtiksid rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ja asutuste ning eelkõige ÜRO omadega.
Justification
In order to ensure that the EU speaks with a single voice on the world stage, the Community response must at best be in accordance with the one envisaged by the Council under the CFSP and at the very least be harmonised, consistent and coordinated with the Council's response.
Similarly, complementarity and consistency between the EU's and the Member States' responses would give Europe greater weight as a first-division world player.
Muudatusettepanek
12
Artikkel 4
Meetmed ja programmid
Eriabimeetmed
1.
Käesoleva määruse kohased ühenduse meetmed viiakse ellu eriabimeetmete või vahereageerimisprogrammide või mitmeaastaste programmide kaudu.
1.
Käesoleva määruse kohased ühenduse meetmed viiakse ellu eriabimeetmete või vahereageerimisprogrammide kaudu või mitmeaastaste programmide kaudu.
2.
Eriabimeetmetega reageeritakse kriisiolukorrale või äärmiselt pakilisele olukorrale või demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ja põhivabadusi ohustavale olukorrale, kui meetmete tõhusus sõltub eelkõige kiirest või paindlikust rakendamisest.
Komisjon võib võtta ka eriabimeetmeid, et rakendada ühenduse meetmeid koos nõukogu poolt Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga võetud meetmetega.
2.
Komisjon võib võtta eriabimeetmeid, kui koostöö tõhusus sõltub kiirest ja paindlikust rakendamisest ning kui tegevust ei saa võtta ette mõistliku aja jooksul käesoleva määruse artiklis 23 märgitud menetluste raames.
3.
Eriabimeetmetele võib järgneda vahereageerimisprogramm.
Vahereageerimisprogrammid koosnevad meetmetest, mille eesmärk on aidata kaasa Euroopa Liidu väliskoostööprogrammide tavapäraseks rakendamiseks vajalike oluliste tingimuste loomisele või taastamisele.
Need võivad käsitleda ka pikaajalise poliitilise ebastabiilsuse olukordi, lahendamata konfliktidest tulenevaid olukordi, peamisi konfliktijärgseid väljakutseid ja olukordi, mille korral ühendus on tuginenud kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste lepingute või muude välisabi reguleerivate põhiõigusaktide oluliste tingimuste klauslitele, tingimusel et see on kooskõlas nõukogu vastuvõetud asjakohaste meetmetega.
3.
Alati ja igal juhul hindab komisjon iga kuue kuu järel pärast nimetatud meetmete võtmist, kas ebastabiilsuse tingimused õigustavad veel eriabimeetmete kasutamist.
Ta esitab nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande, andes ülevaate ühenduse hetkel kasutatavatest meeetmetest ning põhjendades oma otsust jätkata neid meetmeid või need lõpetada.
Oma otsuses meetmeid pikendada võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu kommentaare.
Mitmeaastased programmid koosnevad meetmetest, mis on ette nähtud pikaajaliste küsimuste lahendamiseks stabiilsete koostöötingimuste kontekstis.
Sellised programmid põhinevad:
a) sellele vahendile omastel piirkondlikel ja temaatilistel strateegiatel, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 7 sätetega, või
b) riiklikel, piirkondlikel või temaatilistel strateegiatel, mis on vastu võetud nõukogu määruste alusel, millega kehtestatakse arengukoostöö- ja majanduskoostöövahend, integreeritud ühinemiseelne vahend ja Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend.
Justification
The cases in which the Commission may use the exceptional-assistance procedure and dispense with any prior political monitoring must be stipulated.
Although the Commission's flexibility and reaction speed must not be constrained in any way, post hoc political monitoring must be genuine and effective.
This article distinguishes between the exceptional assistance procedures and the interim programmes, which are subject to comitology.
Muudatusettepanek
13
Artikkel 5
Eriabimeetmete ja vaheprogrammidega seotud erisätted
Vahereageerimisprogrammid
1.
Komisjon peab käesoleva määruse alusel eriabimeetmete kavandamise teemal nõukoguga pidevat dialoogi.
Ta võtab arvesse nõukogu vastuvõetud lähenemisviisi nii selliste meetmete kavandamisel kui järgneval rakendamisel ELi välistegevuse ühtsuse huvides.
Kui komisjon võtab eriabimeetmed vastavalt artikli 4 lõikele 2, teatab ta viivitamata nõukogule vastuvõetud meetmete laadi, eesmärgid ja rahalised vahendid .
1.
Pärast eriabimeetmete kava vastuvõtmist võib komisjon võtta vastu vahereageerimisprogrammi, mis põhineb vastuvõetud erimeetmetel ja mille eesmärk on taastada normaalseks koostööks hädavajalikud tingimused.
Neid võib kasutada ka pikaajalise poliitilise ebastabiilsuse olukordades, lahendamata konfliktide tulemusel tekkinud olukordades, konfliktijärgsete suurte väljakutsete puhul ja olukordades, milles ühendus on tuginenud kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete „põhikomponentide” punktidele või muudele välisabi reguleerivate põhiõigusaktidele, kui see ühitub nõukogu võetud asjakohaste meetmetega.
Üheksa kuu jooksul pärast erimeetmete vastuvõtmist esitab komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande.
Selles aruandes antakse ülevaade olemasoleva ja kavandatava ühenduse reageerimise kohta, sealhulgas muudest ühenduse rahastamisvahenditest tehtud panuse kohta, artikli 4 lõikes 4 osutatud kehtivate riiklike või piirkondlike strateegiate staatuse kohta, poliitilise dialoogi hõlbustamiseks ühenduse võetud meetmete kohta ning ühenduse rolli kohta laiemal rahvusvahelisel ja mitmepoolsel reageerimisel Selles määratletakse ka mis tahes erimeetmed, mida komisjon peab vajalikuks ühenduse tegevuse ja Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel kavandatavate või võetud meetmete ühtsuse tagamiseks.
2.
Komisjon võib lõike 1 teises lõigus osutatud üheksakuulise ajavahemiku jooksul võtta vastu vahereageerimisprogrammi vastavalt artikli 4 lõikele 3, tuginedes vastuvõetud erimeetmetele ja sillutades teed tavapärase koostöö jätkamiseks, kui see on võimalik.
2.
Komisjon võib vahereageerimisprogrammi vastu võtta eriabimeetmeid eelnevalt rakendamata.
Kui komisjon on teinud oma riiklike või piirkondlike strateegiate ad hoc läbivaatuse artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud olukordadele reageerimiseks, on sellised strateegiad aluseks vaheprogrammile.
Kahe aasta jooksul pärast vahereageerimisprogrammi vastuvõtmist hindab komisjon, kas tingimused õigustavad jätkuvalt käesoleva määruse alusel rahastamist.
Selle hinnangu tegemisel arvestab ta eelkõige, kas riigi abivajadusi saab nüüd piisavalt rahuldada poliitilises raamistikus, mis reguleerib abi andmist muudest ühenduse välisabivahenditest.
Komisjon annab oma järelduste kohta aru artiklis 25 nimetatud komiteele.
Komisjon võib võtta vastu vahereageerimisprogrammi, ilma et ta oleks esialgu võtnud vastu eriabimeetmed.
3.
Lõikes 1 osutatud dialoogi hõlbustamiseks ning ühenduse ja siseriiklike eriabimeetmete tõhususe ja kooskõlastatuse suurendamiseks võib komisjon võtta mis tahes meetmeid, mida on vaja tema enda ja liikmesriikide tegevuse põhjaliku kooskõlastamise edendamiseks nii otsustamise tasandil kui praktilises tegevuses.
Liikmesriigid ja komisjon kasutavad selleks teabevahetussüsteemi.
3.
Kui komisjon teostas artiklis 2 kirjeldatud olukordadele reageerides oma riiklike või piirkondlike strateegiate sellekohase läbivaatuse, on need strateegiad vahereageerimisprogrammi aluseks.
4.
V ahereageerimisprogrammi vastuvõtmisele järgneval aasta jooksul teeb komisjon kindlaks, kas tingimused õigustavad jätkuvalt abi rahastamist käesoleva määruse alusel.
Seejuures hindab ta eelkõige, kas riigi abivajadusi on nüüd võimalik täita muude välisabi rahaliste vahenditega.
Komisjon edastab oma järeldused artiklis 23 nimetatud komisjonile.
Justification
Imposing a number of requirements on the Commission to provide justification for and information regarding its actions enables the political authorities to assess at any time whether or not the Commission is proceeding in the right direction.
By comparison with the Commission text it is proposed in this amendment that the period within which a Commission decision must be taken regarding the respective merits of continuing an interim programme or returning to normal cooperation should be reduced to one year.
Muudatusettepanek
14
Artikli 6 pealkiri
Rahutagamisoperatsioonide suhtes kohaldatavad erisätted
Rahuvalveoperatsioonide suhtes kohaldatavad erisätted
Muudatusettepanek
15
Artikli 6 lõige 1
1.
Meetmed, millega toetatakse artiklis 2 sätestatud rahuvalvejõudude kasutamist ja rahutagamisoperatsioone, ning mis tahes kaasnevad meetmed võetakse vastu eriabimeetmetena.
1.
Arengukoostöö poliitika vastutus- ja asjakohasuspõhimõtete kohaselt on üksnes piirkondlikel või allpiirkondlikel organisatsioonidel ja muudel abisaajate riikide koalitsioonidel õigus taotleda toetusmeetmeid rahuvalvejõudude kasutamiseks ja rahuvalveoperatsioonideks.
Enne selliste meetmete vastuvõtmist küsib komisjon nõukogu pädevates organites varases järgus liikmesriikide arvamust, osutades ka täiendavatele meetmetele, mille vastuvõtmine nõukogu poolt oleks tema arvates vajalik.
Enne selliste meetmete vastuvõtmist tõendab komisjon , et pakutud operatsioonid on kooskõlas ÜRO põhimõtete ja eesmärkidega ning eelkõige et rahuvalvejõudude kasutamine või rahutagamisoperatsioonid on saanud ÜRO üldise heakskiidu.
Komisjon tõendab, et operatsioonid on kooskõlas ÜRO põhimõtete ja eesmärkidega ning eelkõige et rahuvalvejõudude kasutamine või rahutagamisoperatsioonid on saanud ÜRO üldise heakskiidu.
Rahujõustamisoperatsioonideks peab olema ÜRO mandaat.
Komisjon tõendab samuti , et operatsioonide ainus eesmärk on inim- ja sotsiaalse arengu jätkumiseks hädavajalike tingimuste ja stabiilsuse taastamine konfliktipiirkonnas ja et ühenduse poolt eraldatud rahalisi ja tehnilisi vahendeid kasutatakse ainult kooskõlas Euroopa arengupoliitika eesmärkidega.
Komisjon kehtestab korra, millega tagada ühenduse rahastatavasse sõjalisse järelevalvesse või rahuvalveoperatsioonidesse kaasatud jõudude juhtimise tõhus sõltumatu jälgimine, ning tagab korrapärase aruandluse nõukogule.
Justification
If the Community is to be awarded responsibility for supporting peace-keeping operations, then the conditions for providing Community support should be clearly set out.
The objectives pursued in peace-keeping operations receiving Community financial support should concern only the resumption of development in the area affected by conflict.
The only interest in intervening militarily should be the development of the destabilised population.
Parliament and the Council will ensure that the operations funded comply with this aim.
Muudatusettepanek
16
Artikli 6 lõige 2
Komisjon võib omal algatusel võtta ettevalmistavaid meetmeid seoses rahuvalveoperatsioonidega, sealhulgas teha teabekogumiskülastusi.
Komisjon teavitab nõukogu aegsasti enne selliste ettevalmistavate meetmete rahastamist ning võtab selliste meetmete järgneval rakendamisel arvesse nõukogu seisukohti.
Niipea kui võimalik ja igal juhul enne selliste meetmete vastuvõtmist konsulteerib komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukoguga ühenduse toetuse andmise võimaluse küsimuses.
Otsuse tegemisel arvestab komisjon nii palju kui võimalik Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastavates resolutsioonides ja lõppjäreldustes väljendatud poliitilist tahet.
Meetmed, millega toetatakse artiklis 2 sätestatud rahuvalvejõudude kasutamist ja rahutagamisoperatsioone, ning mis tahes kaasnevad meetmed võetakse vastu eriabimeetmetena.
Komisjon kehtestab menetlused, mis tagavad ühenduse rahastatud sõjalises järelevalves või rahuvalveoperatsioonides osalevate vägede käitumise sõltumatu jälgimise ja tagab korrapärase aruandluse nõukogule.
Komisjoni abistamiseks kõnealuse ülesande täitmisel annab nõukogu komisjoni käsutusse kõik oma liikmete valduses olevad asjakohased vahendid.
Justification
See justification for amendment to Article 6(1).
Muudatusettepanek
17
Artikkel 9
Uute poliitiliste algatuste vastuvõtmine
välja jäetud
Enne artiklis 3 sätestatud meetmete vastuvõtmist võtab komisjon artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras vastu juhendi, kus määratletakse poliitiline raamistik, millele meetmed vastavad, eraldatavad rahalised vahendid ning nende vastastikune täiendavus muude EÜ välisabivahendite alusel selliste eesmärkide toetamiseks antud abiga.
Justification
If Article 3 of the proposal is deleted, so too must this article.
Muudatusettepanek
18
Artikli 12 lõige 2
2.
Käesoleva määruse alusel abikõlblikud valitsusvälised osalejad on järgmised: valitsusvälised organisatsioonid, põlisrahvaid esindavad organisatsioonid, kohalikud kodanike rühmitused ja ettevõtjate liidud, ühistud, ametiühingud, majandus- ja sotsiaalhuve esindavad organisatsioonid, detsentraliseeritud piirkondliku koostöö ja integratsiooniga tegelevad kohalikud organisatsioonid (sealhulgas võrgustikud), tarbijaorganisatsioonid, naiste- ja noorteorganisatsioonid, õppe-, kultuuri-, uurimis- ja teadusorganisatsioonid, ülikoolid, kirikud ja usuühendused ning kogudused, meedia ning mis tahes valitsusvälised ühendused ja sõltumatud fondid, mis võivad aidata kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele.
2.
Käesoleva määruse alusel abikõlblikud valitsusvälised osalejad on järgmised: valitsusvälised organisatsioonid, kohalikud omavalitsused, põlisrahvaid esindavad organisatsioonid, kohalikud kodanike rühmitused ja ettevõtjate liidud, ühistud, ametiühingud, majandus- ja sotsiaalhuve esindavad organisatsioonid, detsentraliseeritud piirkondliku koostöö ja integratsiooniga tegelevad kohalikud organisatsioonid (sealhulgas võrgustikud), tarbijaorganisatsioonid, naiste- ja noorteorganisatsioonid, õppe-, kultuuri-, uurimis- ja teadusorganisatsioonid, ülikoolid, kirikud ja usuühendused ning kogudused, meedia ning mis tahes valitsusvälised ühendused ja sõltumatud fondid, mis võivad aidata kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele.
Muudatusettepanek
19
Artikli 13 kuues taane
- võlakergendusprogrammid;
välja jäetud
Muudatusettepanek
20
Artikli 14 lõige 1
1.
Ühenduse rahastamine võib hõlmata kulusid, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistamis-, jälgimis-, järelevalve-, auditi- ja hindamistoimingutega, nt uuringud, kohtumised, teave, teadlikkuse tõstmine, koolitus ja kirjastamistegevus, kulusid, mis on seotud teabevahetuse arvutivõrkudega, ning muid haldus- või tehnilise abi kulusid, mis võivad komisjonil tekkida programmi haldamisel.
See katab ka kulud abihaldustöötajatele, kes haldavad komisjoni delegatsioonides käesoleva määruse alusel rahastatavaid projekte.
1.
Ühenduse rahastamine võib hõlmata kulusid, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistamis-, jälgimis-, järelevalve-, auditi- ja hindamistoimingutega, nt uuringud, kohtumised, teave, teadlikkuse tõstmine, koolitus ja kirjastamistegevus, kulusid, mis on seotud teabevahetuse arvutivõrkudega, ning muid haldus- või tehnilise abi kulusid, mis võivad komisjonil tekkida programmi haldamisel.
See katab ka kulud abihaldustöötajatele, kes haldavad komisjoni delegatsioonides käesoleva määruse alusel rahastatavaid projekte.
Lisaks loob see admebaasi kõigi omandatud kogemuste säilitamiseks.
Andmebaasile on juurdepääs kõigil üksustel, kes on abikõlblikud käesoleva määruse artikli 12 alusel.
Justification
Many development operators (in particular NGOs) regret the fact that the experience acquired during the implementation of projects which are similar or equivalent to the ones which they are planning is not brought together and made accessible.
If such experience were to be stored and made accessible the various actors would make significant efficiency gains.
Muudatusettepanek
21
Artikli 15 lõike 1 esimene taane
- liikmesriigid ja eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused;
- liikmesriigid , eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused ja detsentraliseeritud asutused, nagu näiteks kohalikud ametiasutused ;
Justification
Greater use must be made of the remarkable repositories of skills and expertise constituted by local authorities and it must be possible for their on occasion major financial resources in this area to be combined with those of the Community.
Muudatusettepanek
22
Artikli 16 lõige 1
1.
Käesoleva määruse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega.
1.
Käesoleva määruse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega.
Hiljemalt aasta pärast käesoleva määruse jõustumist esitab komisjon nõukogule ettepaneku finantsmääruse läbivaatamiseks, et lisada sellesse erandite andmise kord, mille eesmärk on luua ühenduse välisabi saamise võimalus väikestele ja keskmise suurusega valitsusvälistele organisatsioonidele ning kergendada nõnda väikeste ja keskmise suurusega projektide rahastamist.
Justification
The Community tends to allocate funding primarily to large-scale projects - this being accounted for by the resulting economies of scale.
The current financial rules are extremely demanding and constraining in the case of small and medium-sized NGOs which frequently find themselves ineligible, although not because of their lack of competence or integrity.
If entities falling within this category are unable to operate, many elementary needs will not be met in the beneficiary countries.
Muudatusettepanek
23
Artikkel 19
1.
Käesoleva määruse alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil võivad osaleda kõik Euroopa Ühenduse liikmesriikide füüsilised või juriidilised isikud, kes kuuluvad asutamislepingute reguleerimisalasse.
Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses nr .../... välisabi kättesaadavuse kohta [seni avaldamata] sätestatud osalemist ja päritolu käsitlevaid eeskirju.
2.
Käesoleva määruse alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil võivad osaleda ka kõik järgmiste riikide füüsilised ja juriidilised isikud:
- mis tahes riik, kes on ühinemiseelse vahendi soodustatu,
- ELi väline riik, mis kuulub Euroopa Majanduspiirkonda, ja
mis tahes kolmas riik või territoorium, juhul kui on kehtestatud vastastikune juurdepääs välisabile.
3.
Meetmete korral, mis on võetud kolmandas riigis, mida peetakse vähimarenenud riigiks vastavalt OECD sätestatud kriteeriumidele, lubatakse hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil osaleda üldistel alustel.
4.
Artiklis 4 osutatud eriabimeetmete ja vaheprogrammide puhul lubatakse hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil osaleda üldistel alustel.
5.
Hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursil võivad osaleda:
- artikli 4 lõikes 4 määratletud liiki temaatilise strateegia alusel võetud meetmete korral arengumaa või üleminekuriigi (vastavalt OECD määratlusele) või temaatiliste programmide alusel mis tahes muu abikõlbliku riigi mis tahes füüsilised või juriidilised isikud;
- artikli 4 lõike 4 punktis b sätestatud riikliku või piirkondliku strateegia alusel võetud meetmete korral mis tahes füüsilised või juriidilised isikud, kes on abikõlblikud vastavalt põhiõigusaktile, mille alusel strateegia vastu võeti;
- artikli 4 lõike 4 punkti a alusel sätestatud piirkondliku strateegia alusel võetud meetmete korral mis tahes füüsilised või juriidilised isikud riikidest või territooriumidelt, millele selline strateegia on suunatud.
6.
Käesoleva määruse raames rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkurssidel on õigus osaleda rahvusvahelistel organisatsioonidel.
7.
Hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkursside raames soovitatud eksperdid ei pea vastama eespool sätestatud päritolureeglitele.
8.
Mis tahes kaubad ja seadmed, mis ostetakse käesoleva määruse raames rahastatavate lepingute alusel, peavad pärinema ühendusest või käesoleva artikli lõigetes 2 ja 5 loetletud kriteeriumidele vastavast riigist.
9.
Selliste riikide või territooriumide füüsiliste ja juriidiliste isikute osalemine, millel on partnerriigiga tavapärased majanduslikud, kaubanduslikud või geograafilised sidemed, otsustatakse iga juhtumi puhul eraldi.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lisaks sellele lubada muude riikide füüsiliste või juriidiliste isikute osalemist või muud päritolu vahendite ja materjalide kasutamist.
Justification
Parliament and the Council have just recently concluded their examination of the terms and conditions governing access to Community external assistance and have adopted a regulation.
The terms and conditions governing participation and origin should therefore be gleaned from this most recent piece of legislation.
Muudatusettepanek
24
Artikkel 23
Hindamine
Hindamine ja tegevusaruanne
Komisjon hindab korrapäraselt geograafiliste ja temaatiliste tegevussuundade ja programmide ning valdkondlike tegevussuundade tulemusi ja programmide tõhusust, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud, ning võimaldada anda soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks.
Komisjon saadab oma hinnanguaruanded artiklis 25 osutatud komiteele .
Ühenduse stabiliseerimispoliitikat hinnatakse korrapäraselt, et mõõta käesoleva määruse alusel võetud meetmete tulemusi ja tõhusust.
Hindamise korraldamiseks asutab komisjon institutsioonidevahelise hindamiskomitee, mis koosneb Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni esindajatest.
Komitee võtab vastu oma kodukorra ja komisjon tagab sekretariaadi teenused.
Komitee ülesanne anda mandaat sõltumatutele ekspertidele, määrata nende tegevust reguleerivad volitused ja esitada aruandeid hindamiste kokkuvõtetega.
Seejuures kontrollib komitee, kas Euroopa stabiilsusstrateegia deklaratsioonis püstitatud eesmärgid on saavutatud.
Viimasena töötab komitee välja soovitused, et teha komisjonile ettepanekuid tulevaste operatsioonide parandamiseks.
Komisjon kohustub edasisi operatsioone korraldades neid soovitusi nõuetekohaselt arvesse võtma.
Komitee edastab oma soovitused kõigile kolmele institutsioonile, mille esindajatest ta on moodustatud.
Justification
The Commission is proposing that it should evaluate the results of its own policy.
By so doing it may lack impartiality, since it will be acting as both judge and judged.
For this reason the establishment of a procedure for external evaluation (in the form of a tripartite committee) is being proposed.
This would result in more objective evaluations and conclusions.
Muudatusettepanek
25
Artikkel 26
Läbivaatamine
Vahehindamine
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2011 mis tahes ettepanekud käesoleva määruse tuleviku ja mis tahes muudatuste kohta, mis võivad olla vajalikud.
Hiljemalt 30. juuniks 2010 peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva vahendi kasutamise kolme esimest aastat ja millele on lisatud ettepanek õigusakti läbivaatamiseks, millega tehakse sellesse vajalikud muudatused.
Justification
The purpose of this amendment is to incorporate into the body of the Instrument for Stability the results of the trialogue involving Parliament, the Council and the Commission.
In response to Parliament's concerns regarding its exclusion from the decision-making procedures relating to the various external-cooperation instruments, the Commission has proposed inserting mid-term review clauses and a lapse date (see the next amendment), i.e. mandatory revision every three or four years.
Muudatusettepanek
26
Artikkel 26 a (uus)
Artikkel 26 a
Jõustumise ja kehtetuks muutumise kuupäev
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2007 ja kaotab kehtivuse 31. detsembril 2013.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
Viited
KOM(2004)0630 – C6-0251/2004 – 2004/0223(COD)
Vastutav komisjon
AFET
Nõuandev komisjon
istungil teada andmise kuupäev
DEVE 11.1.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teadaandmise kuupäev
13.1.2005
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Pierre Schapira 2.12.2004
Endine arvamuse koostaja
Arutamine komisjonis
21.6.2005
13.7.2005
5.10.2005
Vastuvõtmise kuupäev
14.11.2005
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
20
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Marie-Arlette Carlotti, Thierry Cornillet, Nirj Deva, Fernando Fernández Martín, Michael Gahler, Filip Andrzej Kaczmarek, Ģirts Valdis Kristovskis, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, Jürgen Schröder, Feleknas Uca, Anna Záborská.
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Marie-Hélène Aubert, Ana Maria Gomes, Manolis Mavrommatis, Karin Scheele, Zbigniew Zaleski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Elisa Ferreira, Pier Antonio Panzeri.
Märkused (andmed olemas vaid ühes keeles)
11.10.2005
rahvusvahelise kaubanduse komisjon i ARVAMUS
väliskomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
( KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD) )
Arvamuse koostaja:
David Martin
SHORT JUSTIFICATION
Introduction
The Instrument for Stability is one of four new external aid instruments proposed by the Commission in the so-called Prodi package.
It should become effective together with the new financial perspective on 1 January 2007.
The purpose of the Stability Instrument is to deliver an effective, immediate and integrated response to situations of crisis in third countries within a single legal instrument until normal cooperation under one of the other instruments for cooperation and assistance can resume.
Crisis response can currently trigger as many as seven separate EC financing instruments, each with its own decision-making procedures and budgetary constraints.
The Stability Instrument is designed to consolidate crisis response mechanisms and improve crisis-response by:
1) Ensuring proper linkages between the initial response and follow-up assistance delivered under the main long-term ‘policy driven’ instruments.
2) Increasing the flexibility of the Commission’s disaster response and strengthening the coherence between EC assistance and the EU’s CFSP instruments.
In addition to immediate "crisis response", the Stability Instrument is also intended to address transregional challenges affecting civilian security such as the fight against trafficking, organized crime, terrorism and, originally, nuclear safety.
Following the example of the African Peace Facility, the Instrument for Stability also includes potential funding of international peace-keeping or peace-support capacities in partnership with regional organizations.
General appraisal of the Commission proposal
While welcoming the overall objective of simplifying and rationalising the legislative instruments relating to external policy, Parliament has stated that the package of new Commission proposals seriously impinges on the powers currently exercised by Parliament in conformity with the treaties under co-decision and the annual budgetary procedure.
Over the last few months, at the request and initiative of the EP, several trilateral meetings (European Parliament, Council and Commission) have been held in order to discuss the reform of the instruments of external assistance.
While substantial work remains, the trilateral discussions have led to some progress on several issues that relate to the Instrument for Stability (expiry clause, review clause and legal base).
The proposals submitted by the Council's Presidency, which have been used as provisional reference texts for the amendments put forward by the draftsperson, represent a positive yet not fully satisfactory step forward.
As Committee responsible for "financial, economic and trade relations" with third countries, the International Trade Committee (INTA) is involved in the parliamentary scrutiny of the 4 new financial instruments.
Although trilateral contacts should continue to deliver results in the future, because of calendar reasons, INTA has been the first parliamentary committee to formally consider an opinion on the Instrument for Stability.
The original draft opinion was therefore only a first, preliminary step in the parliamentary process of reviewing and amending the Commission's proposal.
The following are, in summary, the main points raised by the draftsperson at this stage:
1) Legal basis
In line with the European Parliament's position, Council has agreed that Articles 179 (development policy) and 181a (economic, financial and technical cooperation with third countries) form the appropriate legal basis for the Instrument for Stability as long as the aspects relating to nuclear safety, which play a rather marginal role, are removed from the proposal.
The change of legal basis grants Parliament the right of co-decision.
In response to the change of legal basis, the EU Presidency has tabled a proposal excluding nuclear safety, non-proliferation of nuclear technology and "peace-support" measures from the regulation.
The Commission will be submitting a new separate regulation under Article 308 dealing with the chapters on nuclear safety and proliferation.
The draftsperson welcomes the change of legal basis but disagrees, as further elaborated, with the exclusion of peace-support measures.
2) Review Clause
Thanks to Parliament's initiative, an agreement has emerged on a review clause which provides for better reporting and the possibility of introducing, at a later stage, the necessary modifications to the regulation.
3) Expiry dates
All instruments should include an expiry-date which should coincide with the end of the next Financial Perspective, foreseen for 2013.
The Böge report calls for the financial perspective to run only until 2011.
4) Involvement of Parliament
The Commission has proposed that Parliament delivers its opinion on the multiannual indicative programmes as part of the strategic setting of priorities for the four instruments.
This solution, however, is not satisfactory.
The Instrument for Stability, for instance, replaces a significant number of regulations currently adopted under the co decision procedure.
Mere consultation or information cannot become a substitute for the powers currently exercised by Parliament as one arm of the legislative and budgetary authority.
Key programming "strategic documents" establishing policy priorities and fund allocations are, across the four instruments, acts of a clear political nature.
It can therefore be argued that key programming documents (i.e multiannual programmes or key strategy papers) should be adopted by the European Parliament and Council under an arrangement that mirrors the spirit, if not letter, of the co-decision procedure (art 251).
5) More clarity in the definition of objectives and measures
The Commission proposal defines the objectives and measures to be carried out under the Instrument for Stability in a rather open and loose-ended manner.
In order to improve clarity and for the sake of legal certainty, the draftsperson supports a clearer and more structured definition of objectives and measures with no room for expressions such as "inter alia", 'new' and 'other' policy initiatives, or "such other measures as may be required".
6) Scope: Peace-Support
The scope of the instrument for stability needs to be defined carefully, particularly with regard to peace-support related assistance.
At the time of writing this opinion, Commission and Council continue to disagree about the exact demarcation between actions falling between or under both the first and the second pillars.
According to the Council’s Legal Service, the objective of ‘promoting peace and stability in third countries’ set out in Article 1, first subparagraph, falls outside the Community’s competence.
The opinion of the Parliament’s Legal Service, supported by the draftsperson and reflected in this draft opinion, comes to a different conclusion: non-military peace-support measures contribute to the goal of developing and consolidating democracy and the rule of law in third countries and thereby fall as well under the Community (first pillar).
The hard truth is that today's challenges are not structured along any institutional delimitation of competences.
Moreover, experience shows that more support needs to be given to activities that fall precisely in the grey area between traditional foreign and development policies.
That is why the Instrument for Stability should allow the EU to respond to crises by building bridges between Community action and CFSP operations.
In any event, the accent should therefore be placed on the best ways for the Commission and Council to facilitate cross-pillar coordination and combine and strengthen their roles.
In any event, actions relating to peace-support operations should not reflect the security interests of the donors but of the beneficiaries.
Likewise, in the case of security-related operations, European security interests and the interests of the beneficiary countries in terms of stability and development should not be confused.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon palub vastutaval väliskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELT C ... / ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Pealkiri
Nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
Justification
In contrast to the development and accession instruments, to be adopted under codecision, the Commission provides only for simple consultation in this proposal on the grounds that the Instrument for Stability is also intended to cover nuclear safety.
However, Articles 179 (development policy) and 181a (economic, financial and technical cooperation with third countries) form the appropriate legal basis for the Instrument for Stability as long as the aspects relating to nuclear safety, which play a rather marginal role, are removed from the proposal.
The change of legal basis grants Parliament the right of codecision.
Muudatusettepanek 2
Viide 1
Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308 ;
Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 179 lõiget 1 ja artiklit 181a ;
Justification
See justification to Amendment on Title.
Muudatusettepanek
3
I jaotis
I jaotis – Eesmärgid
I jaotis – Eesmärgid ja reguleerimisala
Muudatusettepanek
4
Artikkel 1
Üldeesmärgid ja reguleerimisala
Üldeesmärgid
Ühendus rahastab meetmeid , millega edendatakse rahu ja stabiilsust ning tagatakse tsiviilelanikkonna ohutus ja julgeolek kolmandates riikides ja territooriumidel kooskõlas käesoleva määruse sätetega .
1.
Ühendus annab finants-, majandus- ja tehnilist abi , millega edendatakse rahu ja stabiilsust , arendatakse ja tugevdatakse demokraatiat ja õigusriiki, edendatakse inimõiguste austamist ning tagatakse tsiviilelanikkonna ohutus ja julgeolek kolmandates riikides ja territooriumidel käesoleva määruse alusel sätestatud tingimustel.
Sellised meetmed toetavad eelkõige ELi tegevussuundi seoses :
2.
Selline abi:
– tõhusa , õigeaegse ja ühtse kriisidele reageerimisega , et ära hoida, leevendada või käsitleda kriisiolukordade tagajärgi, tõsist poliitilist ebastabiilsust või vägivaldseid konflikte;
a) võimaldab tõhusat , õigeaegset, paindlikku ja ühtset kriisidele reageerimist , et aidata luua, taastada või säilitada tingimused, mis on üliolulised, et võimaldada ühenduse arenguabi- ja koostööpoliitikate ja programmide tõhusat rakendamist ning seeläbi ära hoida, leevendada või käsitleda kriisiolukordade tagajärgi, tõsist poliitilist ebastabiilsust või vägivaldseid konflikte;
– oluliste väljakutsetega õigusriigi loomisel või säilitamisel kolmandates riikides, sealhulgas võitlusega piirkondlike või piiriüleste väljakutsetega, nagu organiseeritud kuritegevus, salakaubavedu ja terrorism;
b) edendada koostööd ühenduse ja kolmandate riikide vahel stabiilsetes tingimustes, et lahendada põhilisi piiriüleseid, regiooniüleseid ja globaalseid probleeme, mis avaldavad potentsiaalset destabiliseerivat mõju, seades kahtluse alla õigusriigi põhimõtted või mõjutades julgeolekut või inimõigusi ja kodanike põhivabadusi.
– peamiste tehnoloogiliste ohtudega, millel võib olla piiriülene mõju, sealhulgas tuumaohutuse edendamisega ning võitlusega massihävitusrelvade leviku vastu;
– rahuvalve- ja rahutagamissuutlikkuse arendamisega koostöös rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega.
Käesoleva määrusega luuakse ka raamistik reageerimaks uutele poliitilistele algatustele, mida toetab Euroopa Liit kooskõlas määruse eesmärkidega, täiendades meetmeid, mida võib võtta muude välisrahastamisvahendite alusel.
Justification
The Commission proposal defines the objectives and measures to be carried out under the Instrument for Stability in a rather open and loose-ended manner.
In order to improve clarity and for the sake of legal certainty, the draftsperson supports a clearer and more structured definition of objectives and measures with no room for expressions such as "inter alia", 'new' and 'other' policy initiatives, or "other measures as may be required".
New Article 1 is now structured, following the very logic of the Commission's proposal, in two general objectives: crisis-response and cooperation in the context of more stable conditions, which are further elaborated in articles 2 and 3.
Muudatusettepanek 5
Artikkel 1a (uus)
Artikkel 1 a
Üldpõhimõtted: ühenduse abi põhjendatus, ühtsus ja täiendavus, koordineeritus ja nähtavus
1.
Andes abi käesoleva määruse alusel sätestatud tingimustel, teavitab komisjon nõukogu ja Euroopa Parlamenti käesoleva määruse rakendamise põhjustest ja lisandväärtusest, mida annab selle määruse kasutamine abi asemel või lisaks abile, mida tavapäraselt antakse nende määruste alusel, millega kehtestatakse humanitaarabivahend, integreeritud ühinemiseelne vahend, Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend ning arengukoostöö- ja majanduskoostöövahend ning Euroopa demokraatia- ja inimõigustealane algatus ja temaatiliste programmide alusel osutatav ühenduse abi, mida rahastatakse ülaltoodud vahenditega (edaspidi: tavapärased koostöövahendid).
Ühenduse koostööd osutatakse käesoleva määruse alusel ainult juhul, kui ülaltoodud vahendid seda ei hõlma ning kui käesoleva vahendi alusel saab seda tõhusamalt osutada.
2.
Ühenduse abi käesoleva määruse alusel peab olema tavapäraste koostöövahendite alusel osutatava abiga järjepidev ja seda täiendama.
3.
Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel võetud meetmed on kooskõlas ühenduse üldise strateegilise poliitilise raamistikuga partnerriigi puhul ja eelkõige ülalnimetatud vahendite eesmärkidega, samuti teiste arengu- ja majanduskoostöö programmide eesmärkidega, mis on vastu võetud vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 179 ja 181a.
4.
Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel võetud iga meede kooskõlastatakse liikmesriikidega ning teiste asjakohaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega.
5.
Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel võetud meetmed tehakse avalikult teatavaks ja paremini nähtavaks, et suurendada teadlikkust ELi välissekkumise vajaduse ja selle loodava lisandväärtuse osas.
Justification
This new article brings together crucial safeguards regarding the need for motivation, coherence and complementarity, coordination and visibility of measures adopted under this regulation.
The need and added value for using the Instrument for Stability, as opposed to the normal instruments for co-operation should be duly justified by the Commission.
The principle of complementarity, which is a rather weak requirement, should be strengthened by adding the need for coherence with other assistance.
As a general rule, the visibility of EU's external action should be improved and its added value should be better explained.
Muudatusettepanek
6
Artikli 2 sissejuhatav osa ja punkt a
Eesmärk
Meetmed olemasolevatele või tekkivatele kriisiolukordadele või jätkuvale poliitilisele ebastabiilsusele reageerimiseks
Käesoleva määruse eesmärkide saavutamisel annab ühendus finants-, majandus- ja tehnilist abi täiendavalt abile, mida tavapäraselt antakse humanitaarabivahendi, integreeritud ühinemiseelse vahendi, Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi ning arengukoostöö- ja majanduskoostöö vahendi alusel, et:
1.
Ühendus võib võtta meetmeid artikli 1 lõike 2 punktis a toodud eesmärkide saavutamisel hädaolukordadele, kriisiolukordadele või tekkivatele kriisiolukordadele reageerimiseks avalikku korda ohustavas olukorras, inimõiguste ja põhivabaduste kaitseks, inimeste julgeoleku ja turvalisuse kaitseks, olukorras, mis ähvardab paisuda relvastatud konfliktiks või tõsiselt destabiliseerida asjaomast kolmandat riiki või asjaomaseid kolmandaid riike.
Sellised meetmed võivad tegeleda ka pikaajalise poliitilise ebastabiilsuse olukordadega, lahendamata konfliktidest tulenevate olukordadega, peamiste konflikti- või loodusõnnetusejärgsete väljakutsetega ja olukordadega, mille korral ühendus on tuginenud kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvahelistele lepingutele või muudele välisabi reguleerivatele põhiõigusaktidele.
a) aidata luua või taasluua kolmandates riikides olulised tingimused, et võimaldada ühenduse arengu- ja majanduskoostöö poliitika ja programmide tõhusat rakendamist.
See võib muu hulgas hõlmata järgmist abi:
2.
Selline ühenduse toetus katab järgmisi valdkondi:
– tsiviilmeetmed , mida võtavad rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid ning riiklikud ja valitsusvälised osalejad ning mille eesmärk on hõlbustada vaidluste rahumeelset lahendamist, hoida ära vägivaldsete konfliktide tekkimist või intensiivistumist, piirata nende territoriaalset levikut ning soodustada osapoolte leppimist, sealhulgas läbirääkimis- ja vahendamispüüdlusi ning osapoolte vaheliste rahu- või relvarahukokkulepete järelevalvet ja rakendamist;
a) tehniline ja rahaline toetus tsiviilmeetmetele , mida võtavad rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid ning riiklikud ja valitsusvälised osalejad ning mille eesmärk on hõlbustada vaidluste rahumeelset lahendamist, hoida ära vägivaldsete konfliktide tekkimist või intensiivistumist, piirata nende territoriaalset levikut ning soodustada osapoolte leppimist, sealhulgas läbirääkimis- ja vahendamispüüdlusi ning osapooltevaheliste rahu- või relvarahukokkulepete järelevalvet ja rakendamist;
– sõjalise järelevalve ning rahuvalve- või rahutagamisoperatsioonid (sealhulgas tsiviilvaldkonnaga seotud operatsioonid) , mille viivad läbi piirkondlikud või allpiirkondlikud organisatsioonid ja muud ÜRO heakskiidul tegutsevad riikide koalitsioonid ; meetmed selliste organisatsioonide ja nende liikmete suutlikkuse suurendamiseks, et kavandada, teostada ja tagada tõhusat poliitilist kontrolli selliste operatsioonide üle;
b ) tehniline ja rahaline toetus rahuvalve- ja rahutagamisoperatsioonidele , mida viivad läbi piirkondlikud või allpiirkondlikud organisatsioonid ÜRO heakskiidul ning vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni harta põhimõtetele ; meetmed selliste organisatsioonide ja nende liikmete suutlikkuse suurendamiseks, et kavandada, teostada ja tagada tõhusat poliitilist kontrolli selliste operatsioonide üle;
– meetmed reageerimaks loodusõnnetustele või inimese põhjustatud katastroofidele , sealhulgas kodanikukaitse ressursside kasutamine ELi humanitaarabi puudumisel või selle täiendamiseks;
c) meetmed reageerimaks loodusõnnetustele või inimese põhjustatud katastroofidele ja rahvatervist ohustavatele asjaoludele ühenduse humanitaarabi puudumisel või selle täiendamiseks;
– võitlejate desarmeerimine , demobiliseerimine ja taasintegreerimine , lapssõdurite küsimuse lahendamine ja julgeolekuvaldkonna ümberkorraldamine ;
d) endiste võitlejate demobiliseerimise tsiviilaspektid ja nende taasintegreerimine kodanikuühiskonda ning vajaduse korral nende repatrieerimine ;
– meetmed jalaväemiinide, lõhkemata lahingumoona või muude lõhkeseadeldiste , väike- ja kergrelvade ja muude ohtlike sõjaliste jääkide tekitatud probleemide lahendamiseks , sealhulgas relvavarude kahjutustamine ja hävitamine, abi selliste seadeldiste ohvritele ning ohtudest teavitamise programmid;
e) meetmed jalaväemiinide, lõhkemata lahingumoona või muude lõhkeseadeldiste ja muude ohtlike sõjaliste jääkide poolt tsiviilelanikele avaldatud mõju kõrvaldamiseks , sealhulgas relvavarude kahjutustamine ja hävitamine;
f) tehniline koostöö väike- ja kergrelvade levitamise ärahoidmiseks;
– meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks, et säilitada, taastada või luua tingimused, milles saab toimuda jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne areng, mis hõlmavad muuhulgas toetust rahvusvaheliselt volitatud vaheasutuste tegevusele ja nende meetmetele, ning muud algatusmeetmed demokraatlike, pluralistlike riigiasutuste loomiseks ja toetamiseks, tõhus tsiviilvalitsus riigi ja kohalikul tasandil, sõltumatu kohus, hea valitsemistava ja avalik kord;
g) toetus rahvusvaheliselt volitatud vaheasutuste loomiseks ja tegevuseks ;
h) toetus algsetele meetmetele demokraatlike, pluralistlike riigiasutuste, tõhusa tsiviilvalitsuse riigi ja kohalikul tasandil, sõltumatu kohtu, hea valitsemistava ja avaliku korra loomiseks ja toetamiseks, sealhulgas tehniline koostöö, et reformida julgeolekusüsteemi ja tugevdada tsiviilkontrolli selle üle;
– meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks, et edendada ja kaitsta inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi austamist ning rahvusvahelise õiguse põhimõtete ( sealhulgas riiklike ja rahvusvaheliste erikriminaalkohtute, õigus- ja lepituskomisjonide ning inimõiguste õigusliku lahendamise ja omandiõiguste kindlakstegemise ja lahendamise mehhanismide toetamine ), ning et stimuleerida tsiviilühiskonna arengut ja osalemist poliitilises tegevuses, samuti meetmed sõltumatu ja professionaalse meedia edendamiseks ;
i) toetus algsetele meetmetele inimõiguste ja põhivabaduste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi austamise ning rahvusvahelise õiguse põhimõtete edendamiseks ja kaitsmiseks, sealhulgas riiklike ja rahvusvaheliste erikriminaalkohtute, õigus- ja lepituskomisjonide ning inimõiguste õigusliku lahendamise ja omandiõiguste kindlakstegemise ja lahendamise mehhanismide toetamine;
j) meetmed kodanikuühiskonna tugevdamiseks ja selle osalemise toetamiseks poliitilises tegevuses, samuti meetmed sõltumatu ja professionaalse meedia edendamiseks;
k) algne toetus relvakonfliktide ja loodusõnnetuste ohvrite rehabiliteerimiseks ja taasintegreerimiseks;
– meetmed kriisiolukordadele reageerimiseks , et taastada oluline infrastruktuur, elamud, üldkasutatavad hooned ja majandusressursid, sealhulgas oluline tootmisvõimsus , ning taasalustada majandustegevust ja luua töökohti;
l) algsed meetmed, et alustada olulise infrastruktuuri, elamute, üldkasutatavate hoonete ja majandusressursside taastamist, samuti olulise tootmisvõimsuse taastamist , ning taasalustada majandustegevust ja luua töökohti;
– muud meetmed, mis võivad olla vajalikud, et võimaldada tõhus üleminek kriisiolukordadele reageerimise meetmetelt tavapärasele koostööle keskpika ja pikaajalise välisarengu ja ühenduse majanduskoostööstrateegiate ja ‑programmide raamistikus.
m) muud tavapäraste koostöövahendite pakutava abi alla kuuluvad algsed meetmed, mis võivad olla vajalikud, et võimaldada tõhus üleminek tavapärasele koostööle keskpika ja pikaajalise välispoliitika ja ühenduse programmide raamistikus.
– Komisjon tagab, et võetud meetmed on kooskõlas ühenduse üldise strateegilise poliitilise raamistikuga partnerriigi puhul ja eelkõige tema arengu- ja majanduskoostöö poliitika ja programmide eesmärkidega, mis on vastu võetud vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 179 ja 181a.
Justification
See also Justification to Amendment on Article 1.
This new article defines in a limitative way the measures that may be carried out in response to crisis.
It includes peace-support operations with UN endorsement and restricts the definition of measures to be funded.
Muudatusettepanek
7
Artikli 2 punktid b, c ja d
Artikkel 2 a
Koostöö kolmandate riikidega stabiilsete koostöötingimuste kontekstis
b) edendada koostööd ELi ja kolmandate riikide vahel seoses kodanike julgeolekut ja põhiõigusi mõjutavate globaalsete ja piirkondlike piiriüleste väljakutsetega.
1.
Ühendus võib võtta vastu meetmed stabiilsete koostöötingimuste kontekstis artikli 1 lõike 2 punktis b toodud eesmärkide saavutamisel, kui nende tõhusus avaldub piiriüleste, regiooniüleste või globaalsete strateegiate ja mehhanismide rakendamise kaudu ning kui selliseid meetmeid ei saa hõlmata tavapäraste koostöövahenditega ja kui neid on võimalik käesoleva vahendi alusel tõhusamalt osutada .
Need meetmed võivad eelkõige :
2.
Selline ühenduse abi hõlmab alljärgnevaid valdkondi :
– tugevdada õiguskaitse- ja kohtuorganite suutlikkust võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas salakaubaveoga, ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhusal kontrollimisel ning muudes koostöövaldkondades justiits- ja siseküsimuste vallas ;
a) nende õiguskaitse- ja kohtuorganite suutlikkuse tugevdamine, kes osalevad võitluses terrorismi ning organiseeritud kuritegevusega, sealhulgas salakaubaveoga, ning ebaseadusliku kaubanduse ja transiidi tõhusal kontrollimisel;
– tugevdada rahvusvahelist raamistikku inimõiguste kaitseks ning toetada rahvusvahelisi meetmeid demokraatia edendamisel;
‑ lahendada küsimusi rahvusvahelise transpordi, energia ja infrastruktuuri vallas , sealhulgas reisijate- ja kaubavedude ning energiajaotuse julgeoleku ja ohutuse küsimusi ;
b) rahvusvaheliste transpordi- ja energeetikaoperatsioonide ja infrastruktuuri, sealhulgas reisijate- ja kaubavedude ning energiajaotuse julgeolek ja ohutus ;
– reageerida ootamatutele suurtele ohtudele inimtervisele, nagu epideemiad, millel võib olla piiriülene mõju;
c) meetmed adekvaatse reageerimise tagamiseks ootamatutele suurtele ohtudele inimtervisele, nagu epideemiad, millel võib olla piiriülene mõju;
– toetada riiklike õigusraamistike tugevdamist ja rahvusvahelist koostööd eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas teabevahetust, riski/ohuanalüüsi ja muid asjakohaseid koostöövorme.
– Sellised meetmed võib käesoleva määruse alusel võtta, kui need on pakiliselt vajalikud, need tuleb võtta globaalsete või regiooniüleste strateegiate ja mehhanismide kaudu, et need oleks tulemuslikud või tõhusad, ning kui neid muul juhul ei rakendata arengukoostööd ja majanduskoostööd,
ELT L […], […], lk […].
Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendit
ELT L […], […], lk […]. või integreeritud ühinemiseelset vahendit
ELT L […], […], lk […]. käsitlevate ääruste poliitilises ja programmiraamistikus.
c) aidata kaitsta riike ja elanikke kriitiliste tehnoloogiliste ohtude eest ning võidelda tuuma-, bioloogiliste ja kiirgusrelvade ja nendega seotud materjalide, seadmete ja teadmiste levikuga.
See võib muu hulgas hõlmata abi järgmiseks:
– tuumaohutuse edendamine, et eelkõige aidata edendada tuumaohutuskultuuri levikut, sealhulgas tuumaelektrijaamade või muude tuumarajatiste ohutut planeerimist, tegevust ja hooldust, tuumajäätmete ohutut vedu, käitlemist ja lõppladustamist ning endiste tuumarajatiste ohutustamistöid;
– tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete kehtestamine ja rakendamine, sealhulgas lõhustuvate materjalide nõuetekohane arvestus ja kontroll, potentsiaalselt ohtlike materjalide salakaubaveo kontroll ja tänapäevaste logistiliste, hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamine;
‑ lõhustuvate materjalide või relvadega seotud keemiliste ja bioloogiliste ainete varude vähendamine ning selliseid materjale või nende lähteaineid käitlevate rajatiste suurem ohutus ja julgeolek;
d) relvadega seotud keemiliste ja bioloogiliste ainete varude vähendamine ning selliseid materjale või nende lähteaineid käitlevate rajatiste suurem ohutus ja julgeolek ning nendega seotud ladustamis- või tootmisvahendite demonteerimine või ümberkorraldamine, kui sellised vahendid kuulutatakse enam mitte olevaks kaitseprogrammi osad ;
– relvadega seotud tööstuste ja tootmisrajatiste ümberkorraldamine ning kaitsealased uurimisprogrammid tsiviilkasutuseks, sealhulgas relvadega seotud teadlaste üleviimise ja alternatiivse tööhõive ning relvadega seotud endiste rajatiste tervendustööde toetamine;
e) relvadega seotud tööstuste ja tootmisrajatiste ümberkorraldamine ning kaitsealased uurimisprogrammid tsiviilkasutuseks, sealhulgas relvadega seotud teadlaste üleviimise ja alternatiivse tööhõive ning relvadega seotud endiste rajatiste tervendustööde toetamine;
– potentsiaalselt ohtlike materjalide salakaubaveo tõhus kontroll ja tuvastamine , sealhulgas tänapäevaste logistiliste, hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamise kaudu;
f) nende asutuste suutlikkuse tugevdamine, mis on seotud potentsiaalselt ohtlike materjalide salakaubaveo tõhusa kontrolli ja tuvastamisega , sealhulgas tänapäevaste logistiliste, hindamis- ja kontrolliseadmete paigaldamise kaudu;
– kahese kasutusega kaupade tõhusa ekspordikontrolli väljatöötamine ja tugevdamine ;
g) toetus õigusliku raamistiku ja institutsioonilise suutlikkuse arendamisele, mis on vajalik kahese kasutusega kaupade tõhusa ekspordikontrolli tugevdamiseks ;
– tõhusa suurõnnetusteks valmisoleku, hädaolukorraks valmistumise , kodanikukaitse ja saneerimismeetmete tagamine seoses võimalike suurte keskkonnaavariidega , näiteks tuumaenergiasektoris või seoses muude majandusharudega, kus on võimalus suurteks keskkonnaavariideks, millel on rahvusvaheline mõju;
h) toetus tõhusa suurõnnetusteks valmisoleku, hädaolukorraks valmistumise ja saneerimismeetmete tagamiseks seoses võimalike suurte keskkonnaavariidega ning seoses majandusharudega, kus on võimalus suurteks keskkonnaavariideks, millel on rahvusvaheline mõju;
– rahvusvahelise koostöö edendamine eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas teabevahetus, riski/ohuhinnangud ja muud asjakohased koostöövormid.
d) edendada rahvusvaheliste kokkulepete ja lepingute ratifitseerimist, rakendamist ja järelevalvet ning tõhusate rahvusvaheliste tegevussuundade ja tavade väljatöötamine kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega .
Sellised meetmed võivad hõlmata teadusuuringuid ja analüüsi, varajase hoiatamise süsteeme, sealhulgas konfliktide ärahoidmiseks, ning tsiviil-kriisiohjamise koolitust.
i) edendada rahvusvaheliste kokkulepete ja lepingute ratifitseerimist, rakendamist ja järelevalvet ning tõhusate rahvusvaheliste tegevussuundade ja tavade väljatöötamist kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega , sealhulgas riski-/ohuhindamist, teadusuuringuid ja analüüsi, varajase hoiatamise süsteeme, sealhulgas konfliktide ärahoidmiseks, ning tsiviil-kriisiohjamise koolitust.
Justification
See also Justification to Amendment on Article 1.
This new article defines in a limitative way the measures that may be carried out in the context of stable conditions.
It strengthens the safeguards included in article1a by stating that measures in pursuit of the objectives of Article 1 (2) (b) where their effectiveness depends on delivery through trans-border, trans-regional or global strategies and mechanisms can only be adopted if they cannot be covered by the normal instruments of co-operation and can be provided more effectively under this instrument.
Muudatusettepanek 8
Artikkel 3
Artikkel 3
välja jäetud
Muud algatused
Ühendus võib võtta meetmeid, et toetada muid poliitilisi algatusi, kui need meetmed aitavad kaasa artiklis 1 sätestatud käesoleva määruse üldeesmärkidele või vastavad rahvusvahelistel foorumitel ühenduse võetud kohustustele või nõukogu kehtestatud poliitikale.
Justification
See also Justification to Amendment on Articles 2 and 2a (new).
This open ended article on "other initiatives" is no longer needed since previous articles define in a limitative way the measures that may be carried out under this Regulation.
Muudatusettepanek
9
Artikkel 5
Eriabimeetmete ja vaheprogrammidega seotud erisätted
Eriabimeetmed ja vahereageerimisprogrammid
1 .
Komisjon peab käesoleva määruse alusel eriabimeetmete kavandamise teemal nõukoguga pidevat dialoogi.
Ta võtab arvesse nõukogu vastuvõetud lähenemisviisi nii selliste meetmete kavandamisel kui järgneval rakendamisel ELi välistegevuse ühtsuse huvides.
Kui komisjon võtab eriabimeetmed vastavalt artikli 4 lõikele 2, teatab ta viivitamata nõukogule vastuvõetud meetmete laadi, eesmärgid ja rahalised vahendid.
1.
Artiklile 3 vastavad meetmed teostatakse eriabimeetmete või vahereageerimisprogrammide abil.
2.
Komisjon võib vastu võtta eriabimeetmed, kui meetmete tõhusus sõltub nende kiirest või paindlikust rakendamisest ning kui tegevust ei ole võimalik mõistliku aja piires täide viia allpool artiklis 23 toodud menetluste raames.
Komisjon teatab nõukogule ja Euroopa Parlamendile enne selliste meetmete võtmist ning teavitab nõukogu ja Euroopa Parlamenti pidevalt eriabimeetmete planeerimisest käesoleva määruse kohaselt, sealhulgas nende meetmete eesmärkidest ja finantsmõjudest.
Komisjon võtab arvesse nõukogu vastuvõetud lähenemisviisi nii selliste meetmete kavandamisel kui järgneval rakendamisel.
Üheksa kuu jooksul pärast erimeetmete vastuvõtmist esitab komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande .
Selles aruandes antakse ülevaade olemasoleva ja kavandatava ühenduse reageerimise kohta, sealhulgas muudest ühenduse rahastamisvahenditest tehtud panuse kohta, artikli 4 lõikes 4 osutatud kehtivate riiklike või piirkondlike strateegiate staatuse kohta , poliitilise dialoogi hõlbustamiseks ühenduse võetud meetmete kohta ning ühenduse rolli kohta laiemal rahvusvahelisel ja mitmepoolsel reageerimisel.
Selles määratletakse ka mis tahes erimeetmed, mida komisjon peab vajalikuks ühenduse tegevuse ja Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel kavandatavate või võetud meetmete ühtsuse tagamiseks.
3.
Nii varajases etapis kui võimalik pärast eriabimeetmete võtmist ja igal juhul iga kuue kuu järel pärast seda esitab komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande, andes ülevaate olemasoleva ja kavandatava ühenduse reageerimise kohta, sealhulgas muudest ühenduse rahastamisvahenditest tehtud panuse kohta, artiklis 7 osutatud kehtivate riiklike , piirkondlike või temaatiliste strateegiate staatuse kohta ning ühenduse rolli kohta laiemal rahvusvahelisel ja mitmepoolsel reageerimisel.
Selles määratletakse ka mis tahes erimeetmed, mida komisjon peab vajalikuks ühenduse tegevuse ja Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel kavandatavate või võetud meetmete ühtsuse tagamiseks.
2.
Komisjon võib lõike 1 teises lõigus osutatud üheksakuulise ajavahemiku jooksul võtta vastu vahereageerimisprogrammi vastavalt artikli 4 lõikele 3 , tuginedes vastuvõetud erimeetmetele ja sillutades teed tavapärase koostöö jätkamiseks , kui see on võimalik.
4 .
Komisjon võib pärast eriabimeetmete võtmist võtta vastu vahereageerimisprogrammi, tuginedes vastuvõetud erimeetmetele , eesmärgiga jätkata tavapärast koostööd , kui see on võimalik.
Komisjon näitab oma iga kuue kuu järel esitatavas aruandes ära põhjused, miks ta ei ole otsustanud võtta eriabimeetmete asemel vastu vahereageerimisprogrammi.
Kui komisjon on teinud oma riiklike või piirkondlike strateegiate ad hoc läbivaatuse artikli 4 lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud olukordadele reageerimiseks, on sellised strateegiad aluseks vaheprogrammile.
Kui komisjon on teinud oma riiklike või piirkondlike strateegiate ad hoc läbivaatuse artiklis 3 kirjeldatud olukordadele reageerimiseks, on sellised strateegiad aluseks vaheprogrammile.
Kahe aasta jooksul pärast vahereageerimisprogrammi vastuvõtmist hindab komisjon, kas tingimused õigustavad jätkuvalt käesoleva määruse alusel rahastamist.
Selle hinnangu tegemisel arvestab ta eelkõige, kas riigi abivajadusi saab nüüd piisavalt rahuldada poliitilises raamistikus, mis reguleerib abi andmist muudest ühenduse välisabivahenditest.
Komisjon annab oma järelduste kohta aru artiklis 25 nimetatud komiteele.
5.
Kahe aasta jooksul pärast vahereageerimisprogrammi vastuvõtmist hindab komisjon, kas tingimused õigustavad jätkuvalt käesoleva määruse alusel rahastamist.
Selle hinnangu tegemisel arvestab ta eelkõige, kas riigi abivajadusi saab nüüd piisavalt rahuldada poliitilises raamistikus, mis reguleerib abi andmist muudest ühenduse välisabivahenditest.
Komisjon annab oma järelduste kohta aru artiklis 25 nimetatud komiteele ja Euroopa Parlamendile .
Komisjon võib võtta vastu vahereageerimisprogrammi, ilma et ta oleks esialgu võtnud vastu eriabimeetmed.
6.
Komisjon võib võtta vastu vahereageerimisprogrammi, ilma et ta oleks esialgu võtnud vastu eriabimeetmed.
3.
Lõikes 1 osutatud dialoogi hõlbustamiseks ning ühenduse ja siseriiklike eriabimeetmete tõhususe ja kooskõlastatuse suurendamiseks võib komisjon võtta mis tahes meetmeid, mida on vaja tema enda ja liikmesriikide tegevuse põhjaliku kooskõlastamise edendamiseks nii otsustamise tasandil kui praktilises tegevuses Liikmesriigid ja komisjon kasutavad selleks teabevahetussüsteemi.
Justification
This article brings clarity to the procedure and conditions under which the Commission may adopt exceptional assistance measures and interim response programmes.
The requirements for an adequate information of the Council and the European Parliament are strengthened.
Muudatusettepanek
10
Artikli 7 lõiked 1 ja 2
1.
Kui komisjon võtab vastu käesolevale vahendile omaseid piirkondlikke või temaatilisi strateegiadokumente vastavalt artikli 4 lõike 4 punktile b , kehtestatakse need kuni seitsmeks aastaks eesmärgiga tagada ühtne raamistik doonor- ja partnerriikide vaheliseks kooskõlastamiseks.
1.
Ülaltoodud artikli 2a (uus) kohased meetmed viiakse ellu mitmeaastaste programmidena.
Mitmeaastased näidisprogrammid koosnevad meetmetest, mis on ette nähtud pikaajaliste küsimuste lahendamiseks stabiilsete koostöötingimuste kontekstis.
Sellised programmid põhinevad strateegiadokumentidel, mis kehtestatakse poliitika raames sätestatud prioriteetidega kokkusobivaks ajavahemikuks eesmärgiga tagada ühtne raamistik doonor- ja partnerriikide vaheliseks kooskõlastamiseks.
2.
Lõikes 1 osutatud strateegiadokumentide koostamisel tagab komisjon, et need on kooskõlas ühenduse riiklike ja piirkondlike programmide alusel vastu võetud strateegiate ja meetmetega.
Lisaks viiakse läbi ühiskonsultatsioone komisjoni, liikmesriikide ja muude rahastajatega, kui see on asjakohane, et tagada ühenduse ja liikmesriikide koostöö vastastikune täiendavus.
Kui see on asjakohane, võib kaasata ka muid huvirühmi.
2.
Lõikes 1 osutatud strateegiadokumentide koostamisel tagab komisjon, et need on kooskõlas ühenduse riiklike , piirkondlike või temaatiliste strateegiate alusel vastu võetud strateegiate ja meetmetega , mis on vastu võetud muude ühenduse välisabivahendite alusel .
Lisaks viiakse läbi ühiskonsultatsioone komisjoni, liikmesriikide ja muude rahastajatega, kui see on asjakohane, et tagada ühenduse ja liikmesriikide koostöö vastastikune täiendavus.
Kui see on asjakohane, võib kaasata ka muid huvirühmi.
Strateegiadokumendid vaadatakse läbi ja neid muudetakse vajadusel tavaliselt nende tähtaja keskel.
Strateegiadokumendid vaadatakse läbi ja neid muudetakse vajadusel tavaliselt nende tähtaja keskel.
Justification
This amendment simplifies the programming exercise and defines more precisely the contents of multi-annual indicative programmes.
Muudatusettepanek
11
Artikli 8 punkt 1
1.
Artiklis 7 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid ning nende mis tahes muudatused võetakse vastu artiklis 25 sätestatud korras kooskõlas artikli 25 lõikes 2 sätestatud menetlusega.
1.
Enne artiklis 7 osutatud strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmist ning nende mis tahes muudatusi esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku.
Kui kolme kuu jooksul pärast ettepaneku esitamist leitakse, et see ei vasta seadusandja sätestatud eesmärkidele, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu algatada menetluse ettepanek vastu võtta, muuta või tagasi lükata kooskõlas asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusega.
Enne mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmist konsulteerib komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.
Komisjon võtab nõuetekohaselt arvesse seadusandja seisukohti ning näitab artiklis 24 osundatud aastaaruandes, millisel määral on järgitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamust.
Justification
The Parliament's Legal Service has noted that some of the decisions which would be delegated to the Commission via the comitology procedure are of discretionary nature and imply policy choices which are the prerogative of the legislator.
Indeed, key programming "strategic documents" establishing policy priorities and fund allocations are, across the four instruments, acts of a clear political nature.
It can therefore be argued that, if it is considered that the proposal does not meet the objectives laid down by the legislative authority, key programming documents (i.e multiannual programmes or key strategy papers) should be adopted by the European Parliament and Council under an arrangement that mirrors the spirit and letter of the co-decision procedure (art 251).
Muudatusettepanek 12
Artikkel 27 a (uus)
Artikkel 27 a
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 30. juuniks 2010 aruande, mis annab hinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta koos õigusloomega seotud ettepanekuga sellesse vajalike muudatuste tegemiseks.
Justification
This "review" clause provides for better reporting and the possibility of introducing, at a later stage, the necessary modifications to this "enabling" regulation.
This is particularly important given that the new instrument is far-reaching in its scope, has not been tested and replaces a significant number of currently co-decided instruments.
The Böge report calls for the financial perspective to run only until 2011.
The date of the review will depend on the final expiry date of the regulation, which should coincide with the expiry date of the new financial perspectives.
Muudatusettepanek 13
Artikkel 28
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 2007. aastal algava finantsperspektiivi lõpuni.
Justification
All instruments should include an expiry-date which should coincide with the end of the next Financial Perspective, foreseen for 2013.
The Böge report, however, calls for the financial perspective to run only until 2011.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
Viited
KOM(2004)0630 – C6 0251/2004 – 2004/0223(COD)
Vastutav komisjon
AFET
Nõuandev komisjon / Nõuandvad komisjonid istungil teada andmise kuupäev
INTA 11.1.2005
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
David Martin 18.11.2004
Arutamine komisjonis
12.7.2005
13.9.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
11.10.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
23
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jean-Pierre Audy, Enrique Barón Crespo, Jean-Louis Bourlanges, Nigel Farage, Béla Glattfelder, Jacky Henin, Alain Lipietz, Erika Mann, Helmuth Markov, David Martin, Javier Moreno Sánchez, Georgios Papastamkos, Tokia Saïfi, Peter Šťastný, Johan Van Hecke, Zbigniew Zaleski.
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Panagiotis Beglitis, Danutė Budreikaitė, Elisa Ferreira, Filip Andrzej Kaczmarek, Jörg Leichtfried, Antolín Sánchez Presedo, Mauro Zani.
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Syed Kamall.
25.10.2005
eelarvekomisjon i ARVAMUS
väliskomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
( KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD) )
Arvamuse koostaja:
Antonis Samaras
SHORT JUSTIFICATION
1.
The proposal is presented under Article 308 of the Treaty as well as under Article 203 of Euratom (to cover nuclear safety elements of proposal).
Following opinions from the legal services, it has been agreed between the Foreign Affairs Committee and the Presidency, during the ongoing discussions, that co-decision shall be applied.
However, in exchange, it is expected that some elements concerning the peace-operations and nuclear non-proliferation aspects will be "lifted out" from the proposal.
2.
Although it is not for the Budget Committee to comment in detail on this matter, the rapporteur still wishes to underline that all the competencies of the Community under the "1st pillar" should be maintained.
The stability instrument must, therefore, contain activities that should be financed under Articles 179 and 181A of the Treaty establishing the European Community as well as certain activities which fall under Article 203 of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community.
The rapporteur believes that it is highly unreasonable for the Council to expect to move all or some of these actions to the CFSP and then count on Parliament to "automatically" agree to higher CFSP financing, yet with little influence over its policies.
3.
Moreover, the rapporteur insists that any changes in the scope of the Regulation compared to the initial proposal should be accompanied by a clear indication of the financial impact of such changes as well as by a proposal for a revised financial framework.
The rapporteur has included a financial framework for the whole duration of the proposed regulation since the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999 requires such a framework for co-decided acts.
The amount is in line with the vote of the plenary and the temporary committee.
4.
The draft regulation aims to provide financial and economic assistance to cover three distinct main issues:
- to respond to crises and threats to human rights and democracy
- to expand co-operation between EU and third countries in relation to global and regional trans-border challenges affecting the security of citizens
- to work against technological threats and combat the proliferation of weapons of mass destruction.
5.
The proposal must aim to ensure complementarity with the "policy-driven" instruments: the Pre-Accession Instrument, the Neighbourhood Instrument and the Development and Economic Cooperation Instrument.
There should be a unified programming, based on country/region strategies and on bridging the core policy instrument with the added elements brought about from the Stability Instrument.
Assurances of greater transparency to avoid overlaps and to improve the efficiency of the actions envisaged should also be provided.
6.
The rapporteur proposes to establish a procedure whereby the multi-annual policy strategy papers should be presented to Parliament and should contain indicative financial allocations.
This would enable Parliament to retain influence over important policy-aspects of foreign policy but, at the same time, accommodate the need for more flexible interventions without having to go through an entire co-decision procedure in order to modify the whole regulation (normally a procedure of at least 1,5 years).
The indicative financial allocations should be presented without prejudice to the budgetary powers of the Parliament.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval väliskomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1
Lõige 1 a (uus)
1 a. juhib tähelepanu asjaolule, et õigusakti ettepanekus osutatud assigneeringud perioodiks pärast 2006. aastat sõltuvad järgmist mitmeaastast finantsraamistikku puudutavast otsusest;
Muudatusettepanek
2
Lõige 1 b (uus)
1 b. kutsub komisjoni üles vajadusel esitama pärast uue mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist ettepanekut programmi võrdlussumma korrigeerimiseks;
Justification
The financial reference amount cannot be finally established until the Financial Perspective has been adopted.
Once it has been adopted, the Commission should submit a legislative proposal with a view to determining the reference amount in accordance with the ceiling set in the Financial Perspective
Ettepanek võtta vastu määrus
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
3
Pealkiri
NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
Justification
Following a demand from the European Parliament at the legislative trilogue of 4 April 2005, based on an opinion from its legal service, the Council has taken a decision on 4 May 2005 and agreed that the correct legal base should be co-decision.
Muudatusettepanek
4
Volitus 1
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308 ;
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 179 ja 181a ;
Justification
See amendment 3.
Muudatusettepanek
5
Volitus 2
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust;
toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 ette nähtud menetlusele;
Justification
See amendment 3.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 4
(4) Euroopa Ülemkogu on pannud Euroopa Liidule kohustuse tõhustada jõupingutusi kriisi ohjamisel ja vägivaldsete konfliktide ärahoidmisel.
ELi vägivaldsete konfliktide ärahoidmise programmis rõhutatakse “poliitilist kohustust seada konfliktide ärahoidmine ELi välissuhete üheks peamiseks eesmärgiks”.
Ühenduse rahastamisvahendid peavad andma olulise panuse selle eesmärgi saavutamisse ning Euroopa Liidu kui globaalse tegutseja arengusse.
(4) Euroopa Liit on võtnud endale kohustuse tõhustada jõupingutusi kriisi ohjamisel ja vägivaldsete konfliktide ärahoidmisel.
ELi vägivaldsete konfliktide ärahoidmise programmis rõhutatakse “poliitilist kohustust seada konfliktide ärahoidmine ELi välissuhete üheks peamiseks eesmärgiks”.
Ühenduse rahastamisvahendid peavad andma olulise panuse selle eesmärgi saavutamisse ning Euroopa Liidu kui globaalse tegutseja arengusse.
Justification
Formulation appropriate for a co-decision act.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 15
(15) Abiprogrammide rakendamine kriisi ja poliitilise ebastabiilsuse ajal nõuab erimeetmeid, et tagada otsustusprotsessi ja vahendite eraldamise paindlikkus, samuti tugevdatud meetmeid, et tagada kooskõla kahepoolse abi ja rahastajate vahendite ühendamise mehhanismide vahel, sealhulgas avaliku võimu delegeerimist kaudse tsentraliseeritud haldamise kaudu.
(15) Abiprogrammide rakendamine kriisi ja poliitilise ebastabiilsuse ajal nõuab erimeetmeid, et tagada otsustusprotsessi ja vahendite eraldamise paindlikkus ja läbipaistvus , samuti tugevdatud meetmeid, et tagada kooskõla kahepoolse abi ja rahastajate vahendite ühendamise mehhanismide vahel, sealhulgas avaliku võimu delegeerimist kaudse tsentraliseeritud haldamise kaudu.
Justification
Especially important since actions in this field may have different funding sources and be implemented in parallel with other instruments.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 21
(21) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
Pikaajalist abi reguleerivad strateegiadokumendid tuleks esitada korralduskomiteele.
Nõuandekomiteega tuleks konsulteerida, kui on vaja teatavat paindlikkust programmi kavandamisel ja rakendamisel.
(21) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
Pikaajalist abi reguleerivad strateegiadokumendid tuleks esitada korralduskomiteele.
Seejuures tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi poolt vastavalt artiklis 24 a kehtestatud menetlusele esitatud hinnangut.
Nõuandekomiteega tuleks konsulteerida, kui on vaja teatavat paindlikkust programmi kavandamisel ja rakendamisel.
Justification
It is imperative that Parliament is also involved over the strategy documents since the proposed regulation is of a general nature.
In a co-decision instrument it is politically irrational for the "strategy" to be decided solely by the Council.
Therefore, a procedure compatible with the existing legislative, budgetary and comitology provisions is deemed necessary.
We should also ensure that there will be no rigid over-regulation since we should be able to react to changing needs in the international field.
Muudatusettepanek
9
Artikli 1 esimene lõik a (uus)
Niisuguste meetme eesmärk on luua vajalikud tingimused muude välispoliitiliste vahendite rakendamiseks ja samuti kooskõla nende vahendite erinevate meetmete vahel.
Komisjon kannab hoolt selle eest, et välditakse kattumisi ning meetmete rahastamisel tagatakse meetmete ja rahastamisvahendite vaheline läbipaistvus.
Justification
Whenever the policy-driven instruments cannot prevent the creation of grey-zones or of overlapping, the Stability Instrument is also designed to appropriately intervene.
Muudatusettepanek
10
Artikli 4 lõige 2
2.
Eriabimeetmetega reageeritakse kriisiolukorrale või äärmiselt pakilisele olukorrale või demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ja põhivabadusi ohustavale olukorrale, kui meetmete tõhusus sõltub eelkõige kiirest või paindlikust rakendamisest.
Komisjon võib võtta ka eriabimeetmeid, et rakendada ühenduse meetmeid koos nõukogu poolt Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga võetud meetmetega.
2.
Eriabimeetmetega reageeritakse kriisiolukorrale või äärmiselt pakilisele olukorrale või demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi ja põhivabadusi ohustavale olukorrale, kui meetmete tõhusus sõltub eelkõige kiirest või paindlikust rakendamisest.
Komisjon võib võtta ka eriabimeetmeid, et rakendada ühenduse meetmeid koos nõukogu poolt Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga võetud meetmetega.
Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse regulaarselt eriabimeetmete kasutamisest, sh kavandatavatest rahasummadest.
Justification
Relevant for the budgetary authority
Muudatusettepanek
11
Artikli 4 lõike 4 punkt b
b) riiklikel, piirkondlikel või temaatilistel strateegiatel, mis on vastu võetud nõukogu määruste alusel, millega kehtestatakse arengukoostöö- ja majanduskoostöövahend, integreeritud ühinemiseelne vahend ja Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend,
b) riiklikel, piirkondlikel või temaatilistel strateegiatel, mis on vastu võetud määruste alusel, millega kehtestatakse arengukoostöö- ja majanduskoostöövahend, integreeritud ühinemiseelne vahend ja Euroopa naabrus- ja partnerlusvahend,
Justification
Not all Regulations are Council Regulations.
Muudatusettepanek
12
Artikli 5 lõige 1
1.
Komisjon peab käesoleva määruse alusel eriabimeetmete kavandamise teemal nõukoguga pidevat dialoogi.
Ta võtab arvesse nõukogu vastuvõetud lähenemisviisi nii selliste meetmete kavandamisel kui järgneval rakendamisel ELi välistegevuse ühtsuse huvides.
Kui komisjon võtab eriabimeetmed vastavalt artikli 4 lõikele 2, teatab ta viivitamata nõukogule vastuvõetud meetmete laadi, eesmärgid ja rahalised vahendid.
1.
Komisjon peab käesoleva määruse alusel eriabimeetmete kavandamise teemal Euroopa Parlamendi ja nõukoguga pidevat dialoogi.
Ta võtab arvesse nõukogu vastuvõetud lähenemisviisi nii selliste meetmete kavandamisel kui järgneval rakendamisel ELi välistegevuse ühtsuse huvides.
Kui komisjon võtab eriabimeetmed vastavalt artikli 4 lõikele 2, teatab ta viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastuvõetud meetmete laadi, eesmärgid ja rahalised vahendid.
Justification
The legislative and budgetary authority should be kept informed.
Muudatusettepanek
13
Artikli 5 lõike 2 kolmas lõik
Kahe aasta jooksul pärast vahereageerimisprogrammi vastuvõtmist hindab komisjon, kas tingimused õigustavad jätkuvalt käesoleva määruse alusel rahastamist.
Selle hinnangu tegemisel arvestab ta eelkõige, kas riigi abivajadusi saab nüüd piisavalt rahuldada poliitilises raamistikus, mis reguleerib abi andmist muudest ühenduse välisabivahenditest.
Komisjon annab oma järelduste kohta aru artiklis 25 nimetatud komiteele .
18 kuu jooksul pärast vahereageerimisprogrammi vastuvõtmist hindab komisjon, kas tingimused õigustavad jätkuvalt käesoleva määruse alusel rahastamist.
Selle hinnangu tegemisel arvestab ta eelkõige, kas riigi abivajadusi saab nüüd piisavalt rahuldada poliitilises raamistikus, mis reguleerib abi andmist muudest ühenduse välisabivahenditest.
Komisjon annab oma järelduste kohta aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule .
Justification
The legislative and budgetary authority need to be informed on why certain actions are financed under a certain instrument.
For reasons of sound financial and budgetary management, the transition from temporary measures (interim programmes) to the regular programmes should be facilitated.
Muudatusettepanek
14
Artikli 8 lõige 1
1.
Artiklis 7 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid ning nende mis tahes muudatused võetakse vastu artiklis 25 sätestatud korras kooskõlas artikli 25 lõikes 2 sätestatud menetlusega .
1.
Artiklis 7 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid ning nende mis tahes muudatused võetakse vastu artiklis 25 sätestatud korras kooskõlas artikli 25 lõikes 2 sätestatud menetlusega.
Seejuures tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi poolt vastavalt artiklis 24 a kehtestatud menetlusele esitatud hinnangut.
Justification
It is imperative that Parliament also exerts its influence over the strategy documents since the proposed regulation is of a general nature.
In a co-decision instrument, it would be a grave mistake for the "strategy" to be decided solely by the Council.
Therefore, a procedure compatible with the existing legislative, budgetary and comitology provisions is deemed necessary.
We should also ensure that there will be no rigid over-regulation, since we should be able to react to changing needs in the international field.
Muudatusettepanek
15
Artikli 16 lõige 3
3.
Detsentraliseeritud haldamise korral võib komisjon otsustada kasutada soodustatud riigi või piirkonna hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkurssi.
3.
Detsentraliseeritud haldamise korral võib komisjon otsustada kasutada soodustatud riigi või piirkonna hanke- või toetuslepingute sõlmimise konkurssi , olles kontrollinud, et viimaste puhul järgitakse finantsmääruse olulisemaid põhimõtteid .
Justification
A clarification relating to the need for transparency, non-discrimination and the avoidance of conflicts of interest.
Muudatusettepanek
16
Artikkel 24 a (uus)
Artikkel 24 a
Hiljemalt n-2 aasta 30. septembriks esitab komisjon iga välispoliitika vahendi kohta mitmeaastase strateegiadokumendi, mis mh sisaldab eraldi peatükki soovitusliku mitmeaastase finantsraamistiku kohta.
Selline dokument hõlmab üldjuhul kolme aastat.
Aastal n-1 annab Euroopa Parlament pärast resolutsiooni vastuvõtmist, mis käsitleb poliitilist strateegiat aastaks n, hinnangu iga strateegilise dokumendi ja selle soovitusliku finantsraamistiku kohta.
See menetlus ei piira Euroopa Parlamendi eelarvepädevust ja tagab kooskõla poliitiliste prioriteetide määratlemisel ja ülaltoodu arvestamise eelarve tasandil.
Enne strateegiadokumentide ja mitmeaastaste programmide vastuvõtmist vastavalt artiklile 7 ning enne nende kontrollimist esitab komisjon teksti projekti Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Pärast teksti projekti esitamist võib iga institutsioon kolme kuu jooksul teha ettepaneku kas muudatusteks, kui ta on arvamusel, et projektis ei kajastata õigusloomeorgani poolt määratletud eesmärke, või mitte kiita heaks antud teksti vastuvõtmist ja vajadusel paluda komisjonil esitada ettepanek õigusakti kohta, mis tuleb vastu võtta vastavalt asutamislepingu artiklile 251.
Justification
It is imperative that Parliament also exerts its influence over the strategy documents since the proposed regulation is of a general nature.
In a co-decision instrument, it would be a grave mistake for the "strategy" to be decided solely by the Council.
Therefore, a procedure compatible with the existing legislative, budgetary and comitology provisions is deemed necessary.
We should also ensure that there will be no rigid over-regulation, since we should be able to react to changing needs in the international field.
In principle the EP could insist that the legislative procedure of article 251 be maintained for the adoption of the strategy papers.
But in order to provide some flexibility for the Commission a procedure is proposed where the strategy papers can be decided upon in comitology, provided that neither of the institutions object.
This would mean that only in c ase that the draft texts by the Commission meet heavy opposition by the legislative authority, the legislative procedure would have to be followed.
Muudatusettepanek
17
Artikkel 25 a (uus)
Artikkel 25 a
Võrdlussumma
1.
Kõnealuse vahendi rakendamiseks kindlaksmääratud soovituslik finantsraamistik seitsmeaastase kestvusega ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuaril 2007, ulatub 4455 miljoni euroni.
2.
Juhul kui kõnealuse rahastamisvahendi kohaldamisala muudetakse, esitab komisjon ettepaneku võrdlussumma vastavaks muutmiseks.
Justification
The reference amount is consistent with EP's negotiating position (Böge report).
It is the same as the Commission financial statement for this programme (in current prices).
Furthermore, the reference amount for the financial framework cannot be set until such time that a decision has been reached on the Financial Perspective.
Once a decision is reached, the Commission shall present, if necessary, a legilative proposal to set the reference amount with respect to the appropriate ceiling of the financial perspective (see amendments to the legislative resolution).
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
Viited
KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD)
Vastutav komisjon
AFET
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG 11.1.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teadaandmise kuupäev
ei
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Antonis Samaras 31.1.2005
Arutamine komisjonis
20.4.2005
14.9.2005
11.10.2005
Vastuvõtmise kuupäev
11.10.2005
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
39
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Reimer Böge, Simon Busuttil, Paulo Casaca, Valdis Dombrovskis, Bárbara Dührkop Dührkop, James Elles, Hynek Fajmon, Szabolcs Fazakas, Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Catherine Guy-Quint, Ville Itälä, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Alain Lamassoure, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Jan Mulder, Gérard Onesta, Giovanni Pittella, Antonis Samaras, Anders Samuelsen, Esko Seppänen, Nina Škottová, László Surján, Helga Trüpel, Yannick Vaugrenard, Kyösti Tapio Virrankoski, Ralf Walter
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Peter Šťastný
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed olemas vaid ühes keeles)
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend
Viited
KOM(2004)0630 – C6–0251/2004 – 2004/0223(COD)
EP-le esitamise kuupäev
17.12.2004 - 20.5.2005
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
AFET
11.1.2005
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
DEVE
11.1.2005
INTA
11.1.2005
BUDG
11.1.2005
ITRE
11.1.2005
LIBE
11.1.2005
JURI
11.1.2005
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
ITRE
27.1.2005
LIBE
21.2.2005
Tõhustatud koostöö
istungil teada andmise kuupäev
jah
13.1.2005
Raportis sisalduv(ad) muu(d) resolutsiooni ettepanek(ud)
–
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Angelika Beer
2.12.2004
Arutamine parlamendikomisjonis
11.10.2005
22.11.2005
25.1.2006
Vastuvõtmise kuupäev
25.4.2006
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
46
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Angelika Beer, Panagiotis Beglitis, André Brie, Elmar Brok, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Toomas Hendrik Ilves, Ioannis Kasoulides, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Cecilia Malmström, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, György Schöpflin, Gitte Seeberg, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Charles Tannock, Inese Vaidere, Ari Vatanen, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, Glyn Ford, Milan Horáček, Tunne Kelam, Jaromír Kohlíček, Janusz Onyszkiewicz, Rihards Pīks, Aloyzas Sakalas
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Esitamise kuupäev
2.5.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
