26.3.2009
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
nõukogu ja komisjoni avalduste alusel
vastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 2
Esitaja(d): José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Laima Liucija Andrikienė, John Bowis, Tunne Kelam ja Eija-Riitta Korhola
fraktsiooni PPE-DE nimel
Rahvusvaheline Arktika kaitse leping
Euroopa Parlamendi resolutsioon rahvusvahelise Arktika kaitse lepingu kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse rahvusvahelist polaaraastat, Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni ja Rahvusvahelise Teadusnõukogu ühisalgatust, mille eesmärk on saada parem ülevaade Maa polaarpiirkondadest ja neid paremini mõista;
–
võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa Liit ja Arktika piirkond“ (KOM(2008)0763);
–
võttes arvesse projekti "Arctic Transform" raames 5. märtsil 2009. aastal Brüsselis toimunud konverentsi;
–
võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni Arktika haldamise kohta;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,
A.
arvestades, et Arktika piirkonda ei kaitse praegu mingid mitmepoolsed normid ega eeskirjad eelkõige sellepärast, et kunagi ei arvatud, et seal võiks olla laevatatavaid veeteid või et piirkonda hakatakse kasutama ärilistel eesmärkidel;
B.
arvestades, et mereliiklus on Arktika vetes viimastel aastatel hüppeliselt kasvanud nii seoses suurenenud huviga merepuurplatvormide vastu kui ka kruiisilaevade sagedasema läbisõidu ning Loodeväila pakutavate võimalustega;
C.
arvestades, et Arktika piirkonnas võib paikneda umbes 20 % maailma avastamata nafta- ja maagaasivarudest ning millist mõju võib see avaldada Arktika ainulaadsele keskkonnale, kui neid varusid hakatakse ärilisel eesmärgil kasutama;
D.
arvestades, et Arktika kliimaolude muutus on juba nii suur, et näiteks inuitid ei saa enam harrastada traditsioonilist jahipidamist, sest jää on nende kelkude kandmiseks liiga õhuke, samal ajal kui metsloomi, nagu jääkarusid, morski ja rebaseid, ähvardab suure osa nende elupaikade kaotus;
E.
arvestades, et eri jurisdiktsioonide olemasolu Arktika piirkonnas võib põhjustada olulisi konflikte riikide vahel, kes soovivad kaitsta (muu hulgas ka sõjaliselt) seda, mida nad peavad oma riigi huvideks;
F.
arvestades, et piirkonna geopoliitiline neutraliseerimine võimaldaks suurendada koostööd polaarpiirkonna ümbruses asuvate riikide vahel,
G.
arvestades, et ELi liikmesriigid ja EMP riigid moodustavad üle poole Arktika Nõukogu koosseisust,
1.
kutsub nõukogu ja komisjoni üles alustama rahvusvahelisi läbirääkimisi, et võtta olemasoleva Antarktika lepingu eeskujul vastu rahvusvaheline Arktika kaitse leping, et luua Arktikas rahul ja koostööl rajanev ala, mis on avatud üksnes rahumeelsele tegevusele ja kaitstud suveräänsusega seotud lahkarvamuste eest;
2.
rõhutab, et tuleb teha jõupingutusi sõjalise kohaloleku suurendamise vältimiseks Arktikas ning arendada julgeolekukoostööd selles piirkonnas, et hoida Arktika väheste pingetega piirkonnana ja võimaldada säästvas keskkonnaalases raamistikus arendada täielikult välja piirkonna kui tulevase energiatarnija kaitse;
3.
nõuab tungivalt, et komisjon tagaks laevaliikluse rahvusvaheliste ohutuseeskirjade tõhustamise selle piirkonna eriti tundlikel aladel, tehes asjakohaseid muudatusi Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni eeskirjadesse ning töötades välja polaarpiirkonna seadustiku arktilise laevasõidu kohta;
4.
kutsub komisjoni üles alustama Venemaa ametivõimudega läbirääkimisi laevasõiduvabaduse ja läbisõiduõiguse tagamise teemal ning jälgima uute laevateede jätkusuutlikkuse tagamiseks, et ei esineks diskrimineerimist, eelkõige lõivude, kohustuslike teenuste ja eeskirjade osas;
5.
kutsub nõukogu üles lisama Arktika küsimuse järgmise ELi ja Venemaa tippkohtumise päevakorda;
6.
tunneb sügavat muret mõju pärast, mida kliimamuutus avaldab piirkonna põliselanike elu jätkusuutlikkusele nii üldise keskkonnseisundi (jääkatte ja igikeltsa sulamine, merepinna tõus, üleujutused) kui ka looduslike elupaikade (jääkatte sulamine halvendab jääkarude toitumisvõimalusi) mõttes, ning rõhutab, et kõiki neid küsimusi puudutavate rahvusvaheliste otsuste tegemisel tuleb kaasata kõik Arktika piirkonna rahvad ja riigid ning nendega arvestada;
7.
on seisukohal, et Arktika bioloogilist mitmekesisust ja põlisrahva eluviisi ähvardavate ohtudega paremaks toimetulekuks ja nende vastu ühiselt võitlemiseks tuleb tõhustada mitut teadusvaldkonda hõlmavaid ja atmosfääri eri aspekte (osooniaugud või osoonikihi hõrenemine, Põhja-Atlandi tormid ja tuuletingimused jne) käsitlevaid teadusuuringuid;
8.
juhib tähelepanu asjaolule, et Arktika jääkihtide muutused mõjutavad kogu maailma merepinna taset, rannikul paiknevaid linnu ja madalaid piirkondi ning igikeltsa sulamisega vabanevad suured külmunud süsihappegaasi varud, osa sellest metaanina, mis suurendab kasvuhoonegaaside mõju kogu maailmas; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles tagama, pidades silmas Arktika mõju maailma kliimale ja selle ainulaadset looduskeskkonda, et EL pööraks Arktika piirkonnale erilist tähelepanu, kui ta töötab Kopenhaagenis 2009. aasta detsembris toimuvaks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsiks välja oma seisukoha;
9.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, Norra, Islandi, Venemaa, Kanada ja Ameerika Ühendriikide valitsustele ning piirkondlikele koostööpartneritele.
