A7-0019/2011
2.2.2011
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
(KOM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD))
Eelarvekomisjon
Raportöör: Ivailo Kalfin
PE 450.852v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
*** nõusolekumenetlus
***I seadusandlik tavamenetlus (esimene lugemine)
***II seadusandlik tavamenetlus (teine lugemine)
***III seadusandlik tavamenetlus (kolmas lugemine)
(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusakti eelnõu muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse õigusakti eelnõusse tehtud muudatused paksus kaldkirjas.
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele ja tähistab neid õigusakti eelnõu osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
Kui õigusakti eelnõus soovitakse muuta kehtivat õigusakti, märgitakse muudatusettepaneku päises kolmandale reale viide kehtivale õigusaktile ning neljandale reale viide muudetavale sättele.
Kui Euroopa Parlament soovib muuta kehtivat sätet, mida õigusakti eelnõus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Väljajäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...] .
SISUKORD
lk
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
VÄLISKOMISJONI ARVAMUS.............................................................................................29
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS........................................................................................64
RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS.........................................79
EELARVEKONTROLLIKOMISJONI ARVAMUS.................................................................91
MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMISJONI ARVAMUS......................................................97
MENETLUS............................................................................................................................114
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
( KOM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0174 );
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 209 ja 212, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku ( C7‑0110/2010 );
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 55,
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni, arengukomisjoni, väliskomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi ( A7-0019/2011 ),
1. võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;
2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.
EUROOPA PARLAMENDI
ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT
* Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌. *
---------------------------------------------------------
Ettepanek võtta vastu
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 209 ja 212,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1) Lisaks oma põhiülesandele rahastada investeeringuid Euroopa Liidus on Euroopa Investeerimispank (EIP) 1963. aastast alates teinud finantstehinguid väljaspool Euroopa Liitu, et toetada Euroopa Liidu välispoliitikat.
See võimaldab ELi eelarvelisi vahendeid, mis on kättesaadavad Euroopa Liidu välistele piirkondadele, täiendada abisaajate riikide kasuks EIP majandusliku tugevusega.
Sel viisil aitab EIP kaasa Euroopa Liidu üldistele juhtpõhimõtetele ning poliitilistele eesmärkidele, sealhulgas nii kolmandate riikide arengule kui ka ELi heaolule maailma muutunud majandustingimustes.
Liidu välispoliitikat toetavad EIP tehingud tuleb ka edaspidi viia läbi usaldusväärsetele pangandustavadele vastavalt.
(1 a) Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 209 koostoimes sama lepingu artikliga 208 sätestatakse, et EIP aitab oma põhikirjas esitatud tingimuste kohaselt kaasa liidu arengukoostöö poliitika teostamiseks vajalike meetmete rakendamisele.
(2) Eesmärgiga toetada Euroopa Liidu välistegevust ja selleks, et võimaldada EIP-l oma krediidipositsiooni kahjustamata rahastada investeeringuid väljaspool Euroopa Liitu, on enamikule EIP tehingutest ELi välistes piirkondades antud komisjoni hallatav ELi eelarvetagatis.
(3) Viimati kehtestati ELi tagatis ajavahemikuks 2007–2011 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsusega nr 633/2009/EÜ, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
ELT L 190, 22.7.2009, lk 1. .
(4) Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (kodifitseeritud versioon)
ELT L 145, 10.6.2009, lk 10. loodud välistegevuse tagatisfond („tagatisfond”) tagab Euroopa Liidu eelarve jaoks likviidsuspuhvri EIP finantstehingutest ja Euroopa Liidu muust välistegevusest tuleneda võiva kahjumi vastu.
(5) Otsuse nr 633/2009/EÜ kohaselt on komisjon ja EIP teinud EIP välisfinantstehingute kohta vahekokkuvõtte, mis põhineb ekspertidest koosneva juhtkomitee kontrollitud sõltumatul välishindamisel, väliskonsultandi hinnangul ja EIP koostatud erihinnangutel.
12. veebruaril 2010 esitas korralduskomitee Euroopa Parlamendile, nõukogule ja EIP-le oma järeldusi ja soovitusi sisaldava aruande.
(6) Korralduskomitee aruandes leiti, et ELi tagatis EIP-le on suure finantsilise ja poliitilise mõjuga tõhus ja jõuline poliitiline vahend ning et seda tuleks säilitada, katmaks poliitilisi riske ja riigiriski.
Esitati teatavad otsuse 633/2009/EÜ muutmise ettepanekud, et tagada EIP välisfinantstehingute maksimaalne lisandväärtus ja tõhusus.
(6 a) ELi tagatisega EIP finantseeringu saamiseks kõlblike või potentsiaalselt kõlblike riikide loetelu on esitatud käesoleva otsuse II lisas ja seda on otsuse nr 633/2009/EÜ I lisas esitatud loeteluga võrreldes laiendatud.
(7) Summad, mida ELi tagatis katab igas piirkonnas, peaksid jätkuvalt kujutama endast ELi tagatisega EIP finantstehingute ülemmäärasid, mitte EIP jaoks kohustuslikke sihtsummasid.
(7 a) EIP välislaenude andmise volituse laiendamine uutele riikidele, ilma et ELi tagatisega EIP finantstehingute ülemmäärasid läbi vaadataks, vähendab tegelikult EIP välislaenude andmise volituse raames igale riigile antavat laenusummat.
EIP tegevuse nõrgenemise vältimiseks riikides, kuhu EIP sekkub, tuleks nimetatud piirmäärasid vastavalt kohandada.
(8) Lisaks piirkondlikele ülemmääradele tuleks aktiveerida 2 miljardi euro suurune lisavolitus ning eraldada see rahastamispaketina, mille kaudu toetatakse EIP finantstehinguid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise valdkonnas kõigis volituse alla kuuluvates piirkondades.
EIP võiks panustada oma eriteadmiste ja vahenditega tihedas koostöös komisjoniga, et aidata riigiasutustel ja erasektoril võidelda kliimamuutustega ning kasutada võimalikult hästi olemasolevat rahastamist.
Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise projektide puhul tuleks EIP vahendeid täiendada nii palju kui võimalik Euroopa Liidu eelarve raames kättesaadavate soodusvahenditega, ühendades kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamiseks ettenähtud toetused ja laenud Euroopa Liidu välisabiga tõhusalt ja järjekindlalt.
Sellega seoses on asjakohane, et komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal esitatav aruanne sisaldaks üksikasjalikku ülevaadet nende projektide rahastamiseks kasutatud rahalistest vahenditest ja et selles määratletaks vabatahtliku volituse kohase EIPpoolse rahastamise summad ning vastavad toetuste summad.
(8 a) Õigust saada EIP-lt ELi tagatisega vahendeid kliimamuutuse leevendamiseks võiks piirata riikide puhul, kes nõukogu arvates ei ole pühendunud asjakohaste kliimamuutustega seotud sihtmärkide täitmisele.
Nõukogu võib kehtestada niisugused piirangud enne EIP poolt vastavatele riikidele vahendite eraldamist kliimamuutuste volituse alusel.
Enne piirangute kehtestamise otsuse tegemist peaks nõukogu konsulteerima Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.
(8 b) Kokkuleppel komisjoniga peaks EIP-l olema luba reinvesteerida eelnevate riskikapitali tehingute ja erilaenude tagasimakseid partnerriikidega tehtavatesse samasugustesse uutesse tehingutesse vastavalt ettepanekule, mille komisjon tegi oma ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta
KOM(2008)0308 . .
(9) Kliimamuutuste volituse kohaste vahendite jaotamine peaks olema paindlik, et eraldatud rahalisi vahendeid oleks võimalik kasutada võimalikult kiiresti ja tõhusalt kolmeaastase perioodi jooksul aastatel 2011–2013 , püüdes tagada sel ajavahemikul piirkondades vahendite tasakaalustatud jaotuse, võttes aluseks üldvolituse kohased välisabi prioriteedid.
(10) Hinnangus leiti , et kuigi hindamisperioodil (2000–2009) tehtud EIP tehingud olid üldiselt kooskõlas Euroopa Liidu välispoliitikaga, peaksid Euroopa Liidu poliitilised eesmärgid kajastuma EIP tegevuses üksikasjalikumalt ja struktureeritumalt.
(11) Selleks et suurendada volituse kooskõlastatust ja keskenduda EIP välisfinantstehingutes rohkem Euroopa Liidu poliitika toetamisele ning suurendada võimaluse piires abisaajate kasu, tuleks käesoleva otsusega näha ette, et volituses sätestatakse EIP finantstehingute jaoks kõigis kõlblikes riikides horisontaalsed kõrgetasemelised eesmärgid, tuginedes EIP suhtelisele tugevusele valdkondades, kus ta on häid tulemusi saavutanud.
Kõikides käesoleva otsusega hõlmatud piirkondades peaks EIP seega rahastama selliste valdkondade projekte nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur (eriti transport, energia, sh taastuvenergia, teadus- ja arendustegevus uute energiaallikate valdkonnas, energiajulgeolek, energiainfrastruktuur, keskkonnainfrastruktuur, sh vesi ja kanalisatsioon, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) ning kohaliku erasektori areng, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine.
Meelde tuleks tuletada, et VKEde juurdepääsu parandamine rahastamisele võib olla väga olulise tähtsusega majandustegevuse ergutamisel ja tööpuuduse vastu võitlemisel.
Osutatud valdkondades peaks EIP finantstehingute peamine eesmärk olema piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning ELi majanduslik integratsioon.
EIP võib toetada ELi kohalolekut partnerriikides selliste välismaiste otseinvesteeringutega, mis toetavad tehnoloogia edendamist ja teadmiste edasiandmist, kas ELi tagatisega investeeringutena eelnimetatud valdkondadesse või oma vastutusel.
(11 a) Et EIP suudaks tõhusalt VKEsid aidata, peaks EIP tegema koostööd abikõlblike riikide kohalike finantsvahendusettevõtetega eesmärgiga tagada eelkõige see, et osa finantssoodustustest edastataks nende klientidele, kontrollida klientide projektide vastavust ELi arengueesmärkidele ja pakkuda turul saadaoleva rahastamisega võrreldes lisandväärtust.
Finantsvahendajate tegevus VKEde toetamisel peaks olema täiesti läbipaistev ja sellest tuleks korrapäraselt EIP-le aru anda.
▌
(13) Kuigi EIP tugevus seisneb endiselt selles, et ta on selgelt investeerimispank, peaks EIP käesoleva otsuse kohaselt kujundama oma välistegevuse mõju arengule tihedas koostöös komisjoniga ja Euroopa Parlamendi demokraatliku kontrolli all, järgides Euroopa arengukonsensuse ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud põhimõtteid , samuti 2005. aasta Pariisi deklaratsioonis ja 2008. aasta Accra tegevuskavas sätestatud abi tõhususe põhimõtteid .
Selleks tuleks rakendada mitu konkreetset meedet, eelkõige tugevdada suutlikkust hinnata projektide keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja arengualaseid tahke, sealhulgas inimõiguste ja konfliktidega seotud riske, ning toetada avaliku sektori asutuste ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimist kohalikul tasandil.
Projekti hoolikal analüüsimisel peaks EIP kohustama projekti läbiviijat korraldama kohalikke konsultatsioone ja tegema nende tulemused avalikkusele teatavaks.
Lisaks sellele peaks EIP rohkem keskenduma sektoritele, kus tal on Euroopa Liidu raames tehtud finantstehingutest saadud usaldusväärsed ekspertteadmised ja mis toetavad asjaomase riigi arengut, näiteks muu hulgas VKEde ja mikroettevõtete juurdepääs finantsteenustele, keskkonnainfrastruktuur, sealhulgas vesi ja kanalisatsioon, säästev transport ja kliimamuutuste leevendamine ning eelkõige taastuvenergia.
Rahastamine võiks hõlmata ka projekte, mis toetavad tervishoidu ja haridust, eelkõige infrastruktuuri valdkonnas, kui sel on selge lisandväärtus.
Samuti peaks EIP üha enam tugevdama meetmeid, mis toetavad kliimamuutustega kohandumist, tehes vajaduse korral koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega.
See eeldab juurdepääsu soodusvahenditele ja EIP välistegevusele pühendatud ja spetsialiseerunud inimressursside suurendamist mõistliku aja jooksul .
Samuti peaks EIP tegevus täiendama Euroopa Liidu eesmärke ja prioriteete, mis on seotud institutsioonide väljaarendamise ja sektoripõhiste reformidega.
EIP peaks määratlema projektide arengu- ja keskkonnaaspektide ja tulemustega seotud tulemuslikkuse näitajad.
(14) Lissaboni lepingu jõustumisega loodi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoht, kusjuures kõrge esindaja on samal ajal välissuhete komisjoni asepresident, et suurendada Euroopa Liidu välissuhete mõju ja kooskõlastatust. ▌
(14 a) Viimastel aastatel on ELi välissuhete poliitikat ka laiendatud ja tugevdatud.
See kehtib eelkõige ühinemiseelse strateegia, Euroopa naabruspoliitika, ELi Kesk-Aasia strateegia ning Ladina-Ameerika ja Kagu-Aasiaga uuendatud partnerluste kohta ning ELi strateegiliste partnerluste kohta Venemaa, Hiina ja Indiaga.
Peale selle on ELi arengupoliitikat nüüd laiendatud kõikidele arenguriikidele.
Alates aastast 2007 on Euroopa Liidu välissuhteid toetatud ka uute rahastamisvahenditega, st ühinemiseelse rahastamisabi (IPA), Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI), arengukoostöö rahastamisvahendi (DCI), demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) ning stabiliseerimisvahendiga.
(14 b) Pärast Euroopa välisteenistuse loomist ja käesoleva otsuse jõustumist peaksid komisjon ja EIP muutma vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitleb koostööd ja koordineerimist piirkondades, mida on mainitud nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/1016/EÜ, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
ELT L 414, 30.12.2006, lk 95. , ning vastavalt vajadusele ja kokkuleppel kõrge esindajaga laiendama uut vastastikuse mõistmise memorandumit Euroopa välisteenistusele, eeskätt EIP ja komisjoni korrapärase ja süstemaatilise dialoogi osas, millesse peaks olema kaasatud ka Euroopa välisteenistus, ning muudes Euroopa välisteenistusse pädevuses olevate küsimuste osas.
(15) EIP tegevus ühinemiseks valmistuvates riikides toimub ühinemis- ja Euroopa partnerluslepingutega kehtestatud raamistikus, milles on sätestatud prioriteedid iga riigi jaoks ja Kosovo jaoks
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel. , et teha edusamme Euroopa Liidule lähenemisel, ja milles on sätestatud ELi abi raamistik.
Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on Euroopa Liidu poliitiline raamistik Lääne-Balkani jaoks.
Selle aluseks on progressiivne partnerlus, kus Euroopa Liit pakub stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingute kaudu kaubanduskontsessioone, majandus- ja finantsabi ning lepingulisi suhteid.
IPA kaudu osutatav ühinemiseelne finantsabi aitab kandidaatriikidel ja potentsiaalsetel kandidaatriikidel teha ettevalmistusi ELi liikmesriigiks olemisega kaasnevate kohustuste ja ülesannete täitmiseks.
Kõnealune abi toetab reforme, sealhulgas ettevalmistuste tegemist ELi liikmesriigiks saamiseks.
Selle raames keskendutakse institutsioonide väljaarendamisele, liidu õigustikuga kooskõlastamisele , Euroopa Liidu poliitika rakendamiseks ja vahendite kasutamiseks vajalike ettevalmistuste tegemisele ning majandusliku lähenemise saavutamiseks vajalike meetmete edendamisele .
(15 a) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 209 lõike 3 täitmisel peaks EIP püüdma kaudselt toetada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks kõikides piirkondades, kus ta tegutseb.
(16) EIP tegevus naaberriikides peaks toimuma Euroopa naabruspoliitika raames, mille kohaselt püüab Euroopa Liit arendada naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, et luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb Euroopa Liidu väärtustel , näiteks demokraatial, õigusriigi põhimõtetel, heal valitsemistaval ja inimõiguste austamisel, ning mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted.
Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks rakendavad Euroopa Liit ja tema partnerid ühiselt kokkulepitud kahepoolseid tegevuskavu, milles on määratletud prioriteedid muu hulgas poliitilistes ja julgeolekuküsimustes, kaubandus- ja majandusasjades, keskkonna- ja sotsiaalprobleemide ning transpordi- ja energiavõrkude integratsiooni valdkonnas , nagu Nabucco gaasijuhtme projekt ning muud gaasijuhtmeprojektid, mis on ELile eriti tähtsad .
Vahemere Liit, ELi strateegia Läänemere piirkonna kohta, idapartnerlus ja Musta mere sünergia on mitmepoolsed piirkondlikud algatused, mis täiendavad Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on suurendada koostööd Euroopa Liidu ja naabruses asuvate, sarnaste probleemidega ja/või samas geograafilises piirkonnas paiknevate riikide rühma vahel.
Vahemere Liidu eesmärk on taaskäivitada Euroopa Liidu ja Vahemere maade integreerumisprotsess, toetades majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast ühist arengut mõlemal pool Vahemerd, ja see toetab suuremat sotsiaalmajanduslikku, üksmeelel põhinevat piirkondlikku integratsiooni, säästvat arengut ja teadmiste kogumist, rõhutades vajadust suurendada finantskoostööd, et toetada piirkondlikke ja riikidevahelisi projekte.
Vahemere Liit toetab eelkõige merekiirteede ja kiirmaanteede rajamist, Vahemere saastest puhastamist, Vahemere päikeseenergia kava, Vahemere piirkonna ettevõtluse arendamise algatuse, kodanikukaitse algatuse elluviimist ning Euroopa – Vahemere piirkonna ülikooli loomist.
ELi strateegia Läänemere piirkonna kohta toetab Läänemere piirkonnas jätkusuutlikku keskkonda ja optimaalset majanduslikku ning sotsiaalset arengut.
Idapartnerluse eesmärk on luua vajalikud tingimused, et kiirendada poliitilist lähenemist ja edendada majanduslikku integratsiooni Euroopa Liidu ja idapoolsete partnerriikide vahel , mida ei ole võimalik saavutada enne, kui kõik idapartnerluse riigid järgivad demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austavad inimõigusi .
Venemaa Föderatsioonil ja Euroopa Liidul on ulatuslik strateegiline partnerlus, mis on Euroopa naabruspoliitikast erinev ning mida iseloomustavad ühisruumid ja tegevuskavad.
Neid täiendab mitmepoolsel tasandil põhjamõõde, mis tagab Euroopa Liidu, Venemaa, Norra ja Islandi vahelise koostöö raamistiku.
(17) EIP tegevus Ladina-Ameerikas peaks toimuma Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide strateegilise partnerluse raames.
Nagu rõhutati 2009. aasta septembris komisjoni teatises „Euroopa Liit ja Ladina-Ameerika: partnerid üleilmsel tasandil”,
KOM(2009)0495 . on Euroopa Liidu prioriteedid Ladina-Ameerikaga toimuva koostöö valdkonnas piirkondliku integratsiooni edendamine ning vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse kaotamine, et toetada säästvat majanduslikku ja sotsiaalset arengut.
Neid poliitilisi eesmärke tuleks edendada, võttes arvesse Ladina-Ameerika riikide erinevat arengutaset.
Kahepoolset dialoogi tuleks püüda arendada Euroopa Liidule ja Ladina-Ameerikale ühist huvi pakkuvates valdkondades, kaasa arvatud sellistes valdkondades nagu keskkond, kliimamuutused, suurõnnetuste ohu vähendamine ja energia, teadus, teadusuuringud, kõrgharidus, tehnoloogia ja innovatsioon.
(18) EIP peaks tegutsema Aasias nii dünaamilistes tärkava majandusega riikides kui ka vähem jõukates riikides.
Euroopa Liit süvendab selles mitmekesises piirkonnas oma strateegilist partnerlust Hiina ja Indiaga ning peab läbirääkimisi uute partnerlus- ja vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Kagu-Aasia riikidega.
Samal ajal on arengukoostöö endiselt väga olulisel kohal Euroopa Liidu Aasia tegevuskavas; Aasia piirkonnale suunatud Euroopa Liidu arengustrateegia eesmärk on kaotada vaesus, toetades laiapõhjalist säästvat majanduskasvu, edendades piirkonnas kaubanduse ja integratsiooni jaoks soodsat keskkonda ning tingimusi, parandades valitsemist, suurendades poliitilist ja sotsiaalset stabiilsust ning toetades aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks.
Töötatakse välja põhimõtted, et ühiselt tegeleda selliste üldiste probleemidega nagu kliimamuutused, säästev areng, turvalisus ja stabiilsus, valitsemine ja inimõigused ning loodus- ja muude õnnetuste ennetamine ja neile reageerimine.
(19) Kesk-Aasiaga loodud uut partnerlust käsitlev ELi strateegia, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2007. aasta juunis, on tugevdanud piirkondlikku ja kahepoolset dialoogi ning Euroopa Liidu koostööd Kesk-Aasia riikidega olulistes küsimustes, millega kõnealune piirkond kokku puutub, nt vaesuse vähendamine, säästev areng ja stabiilsus.
Strateegia rakendamisel on tehtud olulisi edusamme sellistes poliitikavaldkondades nagu inimõigused, õigusriik, hea valitsemistava ja demokraatia, haridus, majandusareng, kaubandus ja investeeringud, energia ja transport ning keskkond.
(20) EIP tegevus Lõuna-Aafrikas peaks toimuma Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika vahelise riigistrateegia dokumendi raames.
Strateegiadokumendis määratletud peamised valdkonnad on teenuste osutamiseks töökohtade loomine ja suutlikkuse suurendamine ning sotsiaalne ühtekuuluvus.
EIP tegevus Lõuna-Aafrikas täiendas oluliselt komisjoni arengukoostöö programmi, nimelt seeläbi, et EIP keskendus erasektori toetamisele ning investeeringute tegemisele infrastruktuuri ja sotsiaalteenuste (elamumajandus, elektrienergia , joogivee puhastamise projektid ja omavalitsuste infrastruktuur) arendamiseks.
Lõuna-Aafrika riigistrateegia dokumendi vahekokkuvõttes on soovitatud luua keskkonnasõbralikke töökohti, et tugevdada kliimameetmeid.
(21) Selleks et suurendada ELi toetuse kooskõlastatust asjaomastes piirkondades, tuleks vajaduse korral leida võimalusi EIP rahastamistegevuse sidumiseks Euroopa Liidu eelarveliste vahenditega (näiteks tagatiste, riskikapitali, intressitoetuste ja investeeringute kaasrahastamise vormis) ning tehnilise abiga projektide ettevalmistamisel ja rakendamisel IPA, ENPI, stabiliseerimisvahendi, EIDHRi ning DCI kaudu.
Alati kui EIP-poolsed rahastamisvahendid ja muud ELi eelarvevahendeid ühendatakse sel viisil, tuleb kõigis rahastamisotsustes kasutatavad ressursid selgelt määratleda.
Komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta esitatav aruanne peaks sisaldama niisuguste eelarvevahendite ja finantsinstrumentide üksikasjalikku kirjeldust, mida on kasutatud koos EIP rahaliste vahenditega.
Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames tuleks tugevdada sünergiat kõnealuste ELi rahastamisvahendite ja EIP välislaenude andmise volituse vahel.
(22) Kõikidel tasanditel, alates strateegilisest kavandamisest kuni projekti väljatöötamiseni, tuleb tagada, et EIP välisfinantstehingud järgivad ja toetavad liidu välispoliitikat ning käesolevas otsuses sätestatud kõrgetasemelisi eesmärke.
Selleks et suurendada liidu välistegevuse kooskõlastatust, tuleb veelgi edendada poliitika- ja strateegiaalast dialoogi komisjoni, EEASi ja EIP vahel.
Samal eesmärgil tuleks suurendada EIP, komisjoni ja EEASi vahelist koostööd ning varajast vastastikust teabevahetust tegevustasandil.
Kui see on asjakohane, peaksid väljaspool liitu asuvad EIP esindused asuma koostöö soodustamiseks ja tegevuskulude jagamiseks liidu delegatsioonidega samas kohas.
Eriti oluline on, et EIP, komisjon ja EEAS vahetaksid vajaduse korral arvamusi programmdokumentide ettevalmistamise varases etapis, et suurendada sünergiat nende kolme ELi organi tegevuse vahel.
(23) Praktilised meetmed üldvolituse eesmärkide ja nende elluviimise sidumiseks tuleks sätestada piirkondlikes tegevussuunistes▌.
Üldiseks kohaldamiseks mõeldud ja käesolevat otsust täiendavate suuniste väljatöötamiseks tuleks komisjonile anda tihedas koostöös koos EIPga ja − asjakohastel puhkudel − Euroopa välisteenistusega volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 290 .
Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
Kõnealustes suunistes tuleks lähtuda liidu laiemast poliitilisest raamistikust iga piirkonna jaoks, nendes tuleks kajastada liidu riigistrateegiaid ja nende eesmärk peaks olema tagada, et EIP rahastamistegevus täiendab liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades.
Suunised tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos aruandega, mille komisjoni esitab kord aastas EIP välislaenude andmise volituse kohta.
(24) EIP peaks koostöös komisjoniga koostama mitmeaastase näidisprogrammi EIP finantstehingute sõlmimise mahtude kohta, et oleks tagatud vajalike tagatisfondi eraldiste kavandamine eelarvesse ja EIP prognoositava rahastamise ühilduvus käesolevas otsuses sätestatud ülemmääradega .
Komisjon peaks kõnealust kava arvesse võtma eelarvepädevale institutsioonile esitatavas korrapärases eelarveprogrammis.
(25) Komisjon peaks saadud positiivse kogemuse põhjal tegema hiljemalt 2012. aasta keskpaigaks ettepaneku luua „ELi koostöö- ja arenguplatvorm”▌, et optimeerida ja ratsionaliseerida toetuste ja laenude paremaks ühendamiseks ettenähtud mehhanismide toimimist Euroopa Liidust väljaspool asuvates piirkondades.
Sellise ettepanek peaks põhinema mõjuhinnangul, milles on välja toodud platvormiga kaasnevad kulud ja sellest saadav kasu.
Komisjon peaks seejuures konsulteerima EIP, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) ning Euroopa mitme- ja kahepoolsete finantsasutustega.
Sel eesmärgil peaks komisjon moodustama töörühma, mis koosneb liikmesriikide esindajatest, Euroopa Parlamendi liikmetest ning EIP ja vajaduse korral muude ELi koostöö- ja arenguvaldkonnas tegutsevate institutsioonide esindajatest.
Selline platvorm peaks komisjoni juhtimisel toetama sünergiat , projektikavasid käsitleva teabe vahetamist ja vastastikust usaldust, tuginedes eri institutsioonide suhtelistele eelistele ja austades samal ajal Euroopa Liidu institutsioonide rolli ning eelisõigusi ELi eelarve ja finantsasutuste laenude rakendamisel.
Selline platvorm on eriti kasulik arengule suunatud projektide ja kliimamuutuse vastu võitlemise projektide rahastamisel.
(25 a) EIPd tuleks innustada läbi viima tasuvusanalüüsi, et jaotada järk-järgult kogu välistegevus vastavalt geograafilisele asukohale, et välistegevust paremini kohandada iga piirkonna eripäraga ning edendada partnerriikide osalemist ja ühist vastutust vahendite praktilisel haldamisel ja asjaomaste projektide rahastamise jälgimisel.
Ülalnimetatud analüüsi tulemustest sõltuvalt peaks EIP kaaluma selle protsessi alustamist, eraldades oma Vahemerega seotud tegevused, mis on seni olnud ühes rühmas Euroopa − Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastuga, ning looma Euroopa − Vahemere piirkonna kaasarendamise rahastamise institutsiooni, milles EIP jääks põhiosanikuks.
Vahemere puhul võimaldaks see institutsionaalne muudatus EIP-l parandada oma tegevuse tõhusust Vahemere maades, suurendada oma nähtavust ja pakkuda rohkem rahalist abi ELi prioriteetsetele algatustele Vahemere piirkonnas.
EIPd peaks samuti toetama programm Invest in Med, mis võimaldab luua partnerriikide ettevõtjate ja kodanikuühiskonna osalejate vahel tulemusliku võrgustiku.
(26) EIPd tuleks ergutada suurendama oma tegevust ja mitmekesistama oma rahastamisvahendeid väljaspool Euroopa Liitu ELi tagatist kasutamata, et innustada tagatise andmist riikidele ja projektidele, millel on halb juurdepääs turule ja mille puhul garantii annab seega suuremat lisandväärtust .
EIP peaks seepärast ning samuti liidu välispoliitika eesmärkide toetamiseks suurendama omal riisikol antavate laenude mahtu ja eelkõige ühinemiseks valmistuvates riikides ja naaberriikides ning investeerimisjärgu reitinguga riikides teistes piirkondades, kuid ka riikides, mille reiting on allapoole investeerimisjärku, kui EIP-l on asjakohane kolmanda isiku tagatis.
EIP peaks komisjoni nõusolekul töötama välja põhimõtted, mille alusel otsustada, kas projekti tuleks rahastada ELi tagatisega volituse alusel või EIP omal riisikol.
Sellistes põhimõtetes tuleks eriti arvesse võtta asjaomaste riikide ja projektide krediidivõimelisust.
Välisvolituse pikendamise käigus 2013. aastale järgnevaks perioodiks tuleks nimetatud poliitika ja tagatisega finantseeringu saamiseks kõlblike riikide loetelu läbi vaadata, võttes arvesse mõju välistegevuse tagatisfondi rahastamisele.
(26 a) Asjakohaste tagatiste olemasolu korral tuleks EIPd julgustada suurendama riigi tasandist allpool asuvatele avalik-õiguslike üksustele suunatud tegevust sihtriikides.
(27) EIP peaks laiendama pakutavate uute ja innovaatiliste rahastamisvahendite valikut, sealhulgas keskendudes rohkem tagatisvahenditele.
Lisaks sellele tuleks EIPd ergutada andma laene kohalikus vääringus ja emiteerima võlakirju kohalikel turgudel, tingimusel et partnerriigid rakendavad eelkõige finantssektoris EIP tegevuse toetamiseks vajalikke struktuurireforme ning teisi meetmeid.
(28) Tagamaks, et EIP täidab volituse nõuded kõikides piirkondades ja allpiirkondades, tuleks tema välistegevuse jaoks mõistliku tähtaja jooksul eraldada piisavalt inim- ja finantsressursse.
See tähendab eelkõige, et pangal on piisavalt kapitali, et toetada Euroopa Liidu arengukoostöö eesmärke, keskenduda rohkem oma tegevuse sotsiaalsete, keskkonna- ja arengualaste tahkude eelhindamisele ning kontrollida projekte rakendamisetapis tõhusalt.
Säilitada tuleks võimalused tõhusust ja tulemuslikkust veelgi suurendada ning aktiivselt tuleks püüelda koostoime suunas.
(29) Käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvate Euroopa Liidu väliste finantstehingute puhul peaks EIP püüdma veelgi tõhustada koordineerimist ja koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, sealhulgas vajaduse korral sellistes valdkondades nagu sektoripõhiste tingimuste täitmine ja menetluse vastastikune usaldamine, kaasrahastamise kasutamise ja ülemaailmsetes algatustes (näiteks abi kooskõlastamist ja tõhusust edendavad algatused) osalemine.
Niisugune koordineerimine ja koostöö peaks võimaldama vältida projektide kattumist ja soovimatut konkurentsi seoses ELi rahastatud projektidega.
Need meetmed peavad olema vastastikused.
Muude rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete finantsasutustega sõlmitud koostöölepingute alusel eraldatavate EIP vahendite puhul tuleb järgida käesolevas otsuses sätestatud põhimõtteid .
(29 a) Eelkõige nendes väljaspool ELi asuvates riikides, kus mõlemad pangad on tegevad, peaks EIP oma koostööd teiste Euroopa finantsasutustega parandama.
Komisjon, EIP ja EBRD sõlmisid kõigi nende väljaspool ELi asuvate riikide kohta, kus ollakse koos tegevad, kolmepoolse vastastikuse mõistmise memorandumi.
Memorandum peaks ära hoidma EIP ja EBRD omavahelise konkurentsi; memorandum peaks aitama neil tegutseda teineteist täiendavalt, kasutades parimal viisil ära oma suhtelisi eeliseid.
Memorandumis tuleks samuti ette näha menetluste ühtlustamine mõistliku aja jooksul.
Mõelda tuleks ka nende kahe peamiselt Euroopa kapitalil põhineva panga sidemete tihendamisele tulevikus, et optimeerida Euroopa Liidu välistegevuse rahastamisvahendeid.
(30) EIP aruandlust ja teabeedastust komisjonile tuleks suurendada, et võimaldada komisjonil kaasata kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse aruandesse käesoleva otsuse kohased EIP finantstehingud.
Kõnealuses aruandes tuleks eelkõige hinnata EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse tegevussuuniseid, ja sellesse tuleks lisada jaotised EIP lisandväärtuse kohta, nagu toetus ELi välispoliitikameetmetele ja volituste nõuete täitmisele, rahastatud tehingute kvaliteet ja finantssoodustuste ülekandmine klientidele , samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, EBRD , rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Aruandes tuleks samuti hinnata seda, mil määral on EIP võtnud rahastatavate projektide valimise ja järelevalve juures arvesse majanduslikku, finantsilist, keskkonnaalast ja sotsiaalset jätkusuutlikkust.
Aruandes peaks samuti olema eraldi jaotis, milles hinnatakse üksikasjalikult EIP meetmeid käesoleva volituse tingimuste täitmiseks, nagu on sätestatud otsuses nr 633/2009/EÜ, pöörates erilist tähelepanu EIP tehingutele, milles kasutatakse offshore-finantskeskustes paiknevaid finantsvahendeid .
Oma finantstehingute puhul peaks EIP tagama, et poliitika, mida ta kohaldab nõrgalt reguleeritud ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes, on adekvaatselt ellu viidud, et anda panus rahvusvahelisse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastasesse võitlusesse.
Aruanne peaks sisaldama projektide sotsiaalsete ja arenguga seotud aspektide hinnangut.
Aruanne tuleks avalikkusele kättesaadavaks teha, et kodanikuühiskonnal ja abisaajariikidel oleks võimalik arvamust avaldada.
Vajaduse korral tuleks aruandes osutada asjaolude olulisele muutumisele, mis õigustaks volituse edasist muutmist enne selle kehtivusaja lõppu.
Aruanne peaks eelkõige sisaldama jaotust, mis hõlmab kõiki käesoleva otsuse raames eraldatavaid EIP finantsvahendeid ja kõiki ELi ja muude rahastajate eraldatavaid finantsvahendeid ja annab seega detailse ülevaate finantstehingutega seotud rahalistest kohustustest.
(31) EIP peaks finantstehinguid jätkuvalt tegema EIP kehtestatud eeskirjade ja korra, sh asjakohaste kontrollimeetmete ja maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks võetud meetmete kohaselt, kooskõlas kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) asjaomaste eeskirjade ja menetlustega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
ELi tagatis
1.
Euroopa Liit annab Euroopa Investeerimispangale (EIP) väljaspool Euroopa Liitu tehtavate tehingute jaoks ELi eelarvetagatise (ELi tagatis).
ELi tagatis antakse üldtagatisena EIP-l saada olevate laekumata maksete katmiseks seoses EIP investeerimisprojektide teostamiseks antud laenude ja laenutagatistega, mis on kõlblikud vastavalt lõikele 2.
EIP rahastamistegevus vastab Euroopa Liidu välispoliitika ja Euroopa Liidu poliitikameetmete üldistele juhtpõhimõtetele ning toetab nende eesmärkide saavutamist.
2.
ELi tagatise saamiseks on kõlblikud käesoleva otsusega hõlmatud riikides teostatavatele investeerimisprojektidele ette nähtud EIP laenud ja laenutagatised, mis antakse EIP oma eeskirjade ja korra kohaselt, sealhulgas EIP avaldus sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta , ja Euroopa Liidu asjakohaste välispoliitika eesmärkide toetamiseks, kui EIP laen või laenutagatis on antud sõlmitud lepingu kohaselt, mis ei ole aegunud ja mida ei ole tühistatud („EIP finantstehingud”).
3.
ELi tagatis on piiratud 65 %ga EIP finantstehingutega antud krediidi ja tagatiste kogusummast, millest on maha arvatud tagasimakstud summad ja millele on lisatud kõik sellega seotud summad.
4.
ELi tagatis katab ajavahemikul 1. veebruarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 sõlmitud EIP finantstehinguid.
EIP finantstehingud, mis on sõlmitud 19. detsembri 2006. aasta otsuse 2006/1016/EÜ, nõukogu 4. novembri 2008. aasta otsuse 2008/847/EÜ (milles sätestatakse, et Kesk-Aasia riigid vastavad otsusega 2006/1016/EÜ (millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
ELT L 301, 12.11.2008, lk 13. ) kehtestatud tingimustele) ja otsuse nr 633/2009/EÜ alusel, kuuluvad jätkuvalt käesoleva otsuse kohase ELi tagatise alla.
5.
Kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei ole lõikes 4 osutatud ajavahemiku möödumisel võtnud komisjoni esitatud ettepaneku alusel vastavalt artiklile 13 vastu otsust, millega antakse EIP-le Euroopa Liidust väljaspool tehtavate finantstehingute jaoks uus ELi tagatis, pikendatakse kõnealust ajavahemikku automaatselt kuue kuu võrra.
Artikkel 2
Volituse ülemmäärad
1.
Ajavahemikul 2007–2013 on ELi tagatisega EIP finantstehingute maksimaalne ülemmäär, millest on maha arvatud tühistatud summad, 28 981 000 000 eurot , mis jagatakse kaheks osaks:
a) üldvolitus suuruses 26 981 000 000 eurot ;
b) kliimamuutuste volitus suuruses 2 000 000 000 eurot.
2.
Üldvolitus jagatakse siduvateks piirkondlikeks ülemmääradeks ja indikatiivseteks vaheülemmääradeks, nagu on sätestatud I lisas.
Piirkondlike ülemmäärade piires tagab EIP astmeliselt riikidevahelise tasakaalustatud jaotuse üldvolitusega hõlmatud piirkondades.
3.
Üldvolituse alla kuuluvad EIP finantstehingud, millega taotletakse käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud eesmärke.
4.
Kliimamuutuste volituse alla kuuluvad EIP finantstehingud kõikides käesoleva otsusega hõlmatud riikides, kus sellised EIP finantstehingud toetavad liidu peamist poliitilist eesmärki, st võitlust kliimamuutuste vastu, toetades kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise valdkonna projekte, mis aitavad saavutada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni üldeesmärki, eelkõige vältides või vähendades kasvuhoonegaaside heidet taastuvenergia, energiatõhususe ja säästva transpordi valdkondades või suurendades vastupidavust kahjulikule mõjule, mida kliimamuutused avaldavad ohualdistele riikidele, sektoritele ja kogukondadele.
Kliimamuutuste volitust rakendatakse tihedas koostöös komisjoniga, sidudes EIP rahastamistegevuse nii palju kui võimalik Euroopa Liidu eelarveliste vahenditega.
Abikõlblikkust EIP-lt kliimamuutuse leevendamiseks ELi tagatisega vahendite saamiseks võiks enne vahendite eraldamist piirata riikide puhul, kes nõukogu arvates ei ole pühendunud asjakohastele kliimamuutustega seotud sihtmärkidele.
Enne sellise otsuse tegemist konsulteerib nõukogu Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.
Lisavolitust ei loeta ELi või selle liikmesriikide panuseks kiiresse rahastamisse, mis lepiti kokku 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil.
4 a.
Nn puhta tehnoloogia määratlemise kriteeriumid peavad keskenduma energiatõhususe põhimõttele ja tehnoloogiatele heitmete vähendamiseks.
5.
Kliimamuutuste volituse puhul püüab EIP siiski tagada käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 4 osutatud tähtaja lõpuks finantstehingute tasakaalustatud jaotuse II lisaga hõlmatud piirkondades.
Eelkõige tagab EIP, et II lisa punktis A osutatud piirkond ei saa üle 40 % käesolevale volitusele eraldatud summast, punktis B osutatud piirkond üle 50 %, punktis C osutatud piirkond üle 30 % ja punktis D osutatud piirkond üle 10 %.
Üldiselt tuleb kliimamuutuste volitust kasutada selliste projektide rahastamiseks, mis on tihedalt seotud EIP põhipädevustega, annavad lisandväärtust ja avaldavad kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel võimalikult suurt mõju.
5 a.
Nii üldvolitust kui ka kliimamuutuste volitust tuleb hallata usaldusväärsete pangandustavade põhimõtete kohaselt.
Artikkel 3
Üldvolituse eesmärgid
1.
ELi tagatis antakse EIP finantstehingutele, mis toetavad mõnda järgmistest üldeesmärkidest :
a) kohaliku erasektori arendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine;
b) sotsiaalse ja majandusliku infrastruktuuri, sealhulgas transpordi-, energia-, keskkonnainfrastruktuuri ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (ICT) arendamine;
c) kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, on nagu määratletud artikli 2 lõikes 4.
EIP rahastamistegevuse peaeesmärk arengumaades on toetada vaesuse vähendamist kaasava majanduskasvu ja säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu kaudu
Nagu määratletud OECD arenguabi saajate loetelus (mis sisaldab vähim arenenud riike, madala sissetulekuga riike ja keskmise sissetulekuga riike) . .
1 a.
Kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste kliimamuutusi puudutavate eesmärkidega peab EIP esitama koostöös komisjoniga 2012. aastaks strateegia selle kohta, kuidas suurendada järk-järgult ja pidevalt nende projektide osakaalu, mis edendavad CO 2 -heite vähendamist, ja kuidas järk-järgult lõpetada nende projektide toetamine, mis takistavad ELi kliimaalaste eesmärkide saavutamist.
1 b.
EIP finantstehingud toetavad üldisemalt Euroopa Liidu välistegevuse üldpõhimõtteid, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, st demokraatia ja õigusriigi ning inimõiguste ja põhivabaduste tugevdamine ja toetamine, ning aitavad rakendada rahvusvahelisi keskkonnalepinguid, millega Euroopa Liit on ühinenud.
Arenguriikides tuleks tähelepanu pöörata eelkõige üleilmsete loodusvarade säästvale haldamisele, nende riikide sujuvale ja järkjärgulisele integreerumisele maailmamajandusse, võitlusele vaesuse vastu ja selliste eesmärkide järgmisele, mille Euroopa Liit on ÜRO ja muude pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide raames heaks kiitnud.
EIP edendab finantsteenuste võrdset kättesaadavust, eeskätt ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu vähemused, põllumajandusettevõtjad ja naised.
Nende nõuete nõuetekohaseks täitmiseks tagavad EIP juhtorganid EIP vahendite, sh töötajate arvu suurendamise mõistliku tähtaja jooksul.
2.
Piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning ELi majanduslik integratsioon, on EIP finantstehingute põhieesmärk lõikega 1 hõlmatud valdkondades.
3.
EIP suurendab järk-järgult tegevust sotsiaalsektorites, näiteks tervishoiu ja hariduse valdkondades.
Artikkel 4
Hõlmatud riigid
1.
ELi tagatisega EIP finantseeringu saamiseks kõlblike või potentsiaalselt kõlblike riikide loetelu on esitatud II lisas.
2.
II lisas loetletud ning tärniga (*) märgitud riikide puhul ning II lisas loetlemata riikide puhul teevad nende kõlblikkuse kohta ELi tagatisega EIP finantseeringu saamiseks otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele ja iga üksikjuhtumit eraldi kaaludes.
3.
ELi tagatis katab EIP finantstehinguid ainult nendes kõlblikes riikides, kes on sõlminud EIP-ga raamlepingu, milles on sätestatud selliste tehingute õiguslikud tingimused.
4.
Kui konkreetse riigi poliitiline või majandusolukord ja poliitika tekitab tõsist muret, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele otsustada, et ELi tagatisega EIP uued finantstehingud selles riigis peatatakse.
5.
ELi tagatis ei kata EIP finantstehinguid konkreetses riigis, kui leping selliste tehingute kohta on sõlmitud pärast asjaomase riigi ühinemist Euroopa Liiduga.
Artikkel 5
EIP tehingute panus Euroopa Liidu poliitikasse
1.
Komisjon võtab artikli 5a kohaselt ja artiklites 5b ja 5c sätestatud tingimustel tihedas koostöös EIPga ja Euroopa Välisteenistusega delegeeritud õigusaktide abil vastu käesoleva otsuse kohast EIP finantseeringut käsitlevad piirkondlikud tegevussuunised.
Nende suuniste koostamisel teevad komisjon ja EIP Euroopa Välisteenistusega (EEAS) koostööd tema pädevusse kuuluvates poliitilistes küsimustes.
Tegevussuuniste eesmärk on tagada, et EIP rahastamistegevusega toetataks ELi poliitikat, ja nende aluseks on laiem ELi regionaalpoliitika raamistik, mille loovad komisjon ja EEAS.
Ühtlasi tagatakse tegevussuunistega, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades, võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone , nõukogu otsuseid ja järeldusi ning Euroopa arengukonsensust .
EIP määratleb tegevussuunistes sätestatud raamistikus vastavad rahastamisstrateegiad ja tagab nende rakendamise.
2.
EIP finantstehingute kooskõla Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkidega kontrollitakse artikli 10 kohaselt.
Kontrollimise lihtsustamiseks töötab EIP välja tulemuslikkuse näitajad, mis puudutavad rahastatud projektide arengu-, keskkonna- ja inimõigustega seotud aspekte ning võtavad arvesse tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni asjakohaseid näitajaid.
3.
EIP finantstehingule ei anta ELi tagatist, kui komisjon jõuab EIP põhikirja artiklis 19 ette nähtud menetluse käigus selle finantstehingu suhtes eitavale seisukohale.
3 a.
Komisjon avaldab iga heakskiidetud projekti kohta põhjendatud arvamuse, milles selgitatakse, kuidas asjaomased projektid vastavad käesoleva otsuse erinevatele komponentidele ja eelkõige seda, kuidas need toetavad ELi välistegevuse eesmärke, jättes välja konfidentsiaalsed punktid.
Artikkel 5 a
Delegeeritud volituste rakendamine
1.
Komisjonile antakse käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 4 nimetatud perioodiks õigus võtta vastu artiklis 5 osutatud delegeeritud õigusakte.
2.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
3.
Delegeeritud aktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile artiklites 5 b ja 5 c sätestatud tingimustel.
Artikkel 5 b
Delegeerimise tagasivõtmine
1.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.
2.
Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.
3.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval.
See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
Kõnealune otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 5 c
Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine
1.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.
Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
2.
Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.
Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.
3.
Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul vastuväiteid, õigusakt ei jõustu.
Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.
Artikkel 6
EIP hinnang projektide arengualastele tahkudele
1.
EIP analüüsib hoolikalt ELi tagatisega projektide arengualaseid tahke ja kontrollib, kas kohalike elanikega on asjakohaselt konsulteeritud .
EIP eeskirjad ja kord peavad sisaldama vajalikke sätteid projektide keskkonnaalase ja sotsiaalse mõju ning inimõigustega seotud tahkude hindamise kohta, tagamaks et käesoleva otsuse alusel toetatakse üksnes majanduslikult, finantsiliselt, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikke projekte.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas iga-aastases aruandes annab komisjon projektide hoolika analüüsimise põhjal kokkuvõtliku hinnangu EIP tegevuse arengumõõtmele.
Vajaduse korral tuleb hinnata ka seda, kuidas EIP finantseeringu saajate suutlikkust saab projekti olelustsükli jooksul tehnilise abi kaudu suurendada.
2.
Lisaks arengualaste tahkude eelhindamisele nõuab EIP projekti läbiviijatelt, et nad selle rakendamise ja lõpuleviimise jooksul põhjalikult kontrolliksid muu hulgas projekti mõju arengule , keskkonnale ja inimõigustele .
EIP hindab projekti läbiviijate esitatud teavet.
Võimaluse korral hõlmab EIP kontroll ka finantsvahendajate tegevust VKEde toetamisel.
Kontrolli tulemused avalikustatakse võimaluse korral.
2 a.
EIP esitab igal aastal komisjonile aruande, milles hinnatakse aasta jooksul rahastatud tegevuse prognoositavat mõju arengule.
Aruanded tuginevad lõikes 1 sätestatud EIP arengukriteeriumidele.
Komisjon esitab EIP arenguaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule artiklis 10 sätestatud aastaaruandluse raames ja teeb need avalikult kättesaadavaks, nii et asjast huvitatud sidusrühmad, sealhulgas kodanikuühiskond ja abisaajariigid saavad samuti nende kohta oma seisukohta avaldada.
Euroopa Parlament arutab aastaaruandeid, võttes arvesse kõigi sidusrühmade seisukohti.
Artikkel 7
Koostöö komisjoni ja Euroopa välisteenistusega
1.
EIP rahastamistegevuse ja ELi eelarveliste vahendite koosmõju suurendamiseks parandatakse EIP välistegevuse kooskõla Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkidega; eelkõige kehtestatakse selleks artiklis 5 osutatud tegevussuunised, peetakse korrapäraselt süstemaatilist dialoogi ja korraldatakse varajast teabevahetust järgmistes küsimustes:
a) komisjoni ja/või Euroopa välisteenistuse koostatavad strateegiadokumendid, näiteks riiki ja piirkonda käsitlevad strateegiadokumendid, näidisprogrammid, tegevuskavad ja ühinemiseelsed dokumendid;
b) EIP strateegiadokumendid ja projektikavad;
c) muud poliitilised ja praktilised asjaolud.
2.
Koostöö toimub piirkonniti diferentseeritult, võttes arvesse EIP osa ja Euroopa Liidu poliitikat igas piirkonnas.
Artikkel 8
Koostöö teiste avaliku sektori finantsasutustega
1. ▌EIP teeb üha enam finantstehinguid koostöös muude rahvusvaheliste finantsasutuste või Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, et suurendada koostoimet, koostööd ja tõhusust ning tagada ettevaatlik ja mõistlik riskide jagamine ja ühtsed tingimused projektidele ja sektoritele , selleks et võimaluse korral vähendada topeltkulusid ja tarbetut konkurentsi .
2.
Lõikes 1 osutatud koostööd hõlbustab kooskõlastatud tegevus komisjoni, EIP , EBRD ja peamiste eri piirkondades tegutsevate rahvusvaheliste finantsasutuste ning Euroopa kahepoolsete finantsasutuste vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumite või vajaduse korral liidu muude piirkondlike koostööraamistike alusel , võttes sealjuures arvesse Euroopa Välisteenistuse pädevust .
2 a.
Komisjon teeb saadud positiivse kogemuse põhjal 2012. aasta keskpaigaks ettepaneku luua ELi koostöö- ja arenguplatvorm, et optimeerida ja ratsionaliseerida toetuste ja laenude paremaks ühendamiseks ettenähtud mehhanismide toimimist väljaspool ELi asuvates piirkondades.
Komisjon peab seejuures konsulteerima EIP, EBRD ning muude Euroopa mitme- ja kahepoolsete finantsasutustega.
Sel eesmärgil loob komisjon töörühma, mis koosneb liikmesriikide esindajatest, Euroopa Parlamendi liikmetest, EIP ja vajaduse korral muude institutsioonide esindajatest.
Artikkel 9
ELi tagatise ulatus ja tingimused
1.
Riigiga sõlmitud või riigi tagatisega EIP finantstehingute ja EIP muude finantstehingute puhul, mis on sõlmitud piirkondlike või kohalike omavalitsustega või riigi omanduses ja/või kontrolli all olevate ettevõtjate või asutustega, kui nende EIP muude finantstehingute puhul on EIP teinud asjaomase riigi krediidiriski arvesse võttes vajaliku krediidiriski hindamise, katab ELi tagatis kõik EIP-l saada olevad laekumata maksed („täielik tagatis”).
2.
Lõike 1 kohaldamisel esindab Jordani Läänekallast ja Gaza sektorit Palestiina omavalitsus ning Kosovot
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1244 (1999). ¹ ÜRO missioon Kosovos või käesoleva otsuse artiklis 5 osutatud suunistes määratud valitsus.
3.
Muude kui lõikes 1 nimetatud EIP finantstehingute puhul hõlmab ELi tagatis kõiki EIP-l saada olevaid laekumata makseid, kui mittelaekumise põhjustas üks järgmistest poliitilistest riskidest („poliitilise riski tagatis”):
a) rahaülekannete tegemata jätmine;
b) sundvõõrandamine;
c) sõda või rahvarahutused;
d) kohtuliku kaitse puudumine lepingu rikkumise korral.
4.
EIP töötab kokkuleppel komisjoniga välja selged ja läbipaistvad jaotuspõhimõtted, mille alusel teha otsus rahastamise vormi üle selliste tehingute puhul, mis on kõlblikud nii ELi tagatise jaoks kui ka rahastamiseks EIP omal riisikol.
4 a.
Kui ELi tagatist kasutatakse mingiks konkreetseks tehinguks, annab EIP liidule üle kogu laekumata maksetega seotud võla või selle osa, nii et EIP õigused võlgnike suhtes lähevad liidule üle koos kõigi võlaga liituvate tagatistega.
Artikkel 10
Iga-aastane aruandlus ja raamatupidamine
1.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Aruandes antakse hinnang programmi, projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute kohta, samuti EIP finantstehingute kaudu Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide täitmiseks antud panuse kohta , pöörates erilist tähelepanu ELi 2020. aasta strateegiaga seonduvatele eesmärkidele .
Aruandes esitatakse kokkuvõte käimasolevatest projektidest .
Aruandes hinnatakse eelkõige EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse artiklis 5 osutatud tegevussuuniseid, ja sellesse lisatakse jaotised liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse antud lisandväärtuse kohta, prognoositud arengumõju hinnangu ning selle kohta, mil määral EIP on rahastatavate projektide kavades ja järelevalves arvestanud nende keskkonnaalast ja sotsiaalset jätkusuutlikkust, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Aruanne sisaldab eelkõige kõigi nende liidu finantsvahendite üksikasjalikku kirjeldust, mida kasutatakse koos EIP ja muude rahastajate antavate vahenditega, andes seega detailse ülevaate käesoleva otsuse alusel tehtavate finantstehingutega seotud finantsriskist.
Aruandes on samuti eraldi osa, milles hinnatakse üksikasjalikult otsuse nr 633/2009/EÜ artikli 1 lõikes 2 sätestatu täitmiseks EIP poolt võetud meetmeid.
Lisaks esitab EIP ka edaspidi Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile kõik oma sõltumatud hindamisaruanded, milles hinnatakse EIP välislaenude andmise volituse kohase konkreetsete tegevuste praktilisi tulemusi.
2.
Lõike 1 kohaldamise eesmärgil esitab EIP komisjonile kord aastas aruande käesoleva otsuse kohaselt projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute ning Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide saavutamise kohta ning koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega , samuti esitab ta aruande mõju kohta arengule, nagu on ette nähtud artiklis 6 .
Igast vastastikuse mõistmise memorandumist, mille EIP sõlmib muude rahvusvaheliste finantsasutuste või kahepoolsete asutustega ja mis on seotud käesoleva otsuse kohaste finantstehingute teostamisega, avalikustatakse, või kui avalikustamine ei ole võimalik, tuleks asjaomastest vastastikuse mõistmise memorandumitest Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitada otsuse artiklis 10 osutatud komisjoni iga-aastases aruandes.
3.
Komisjoni aruandekohustuse täitmiseks ja Euroopa Kontrollikoja taotluse täitmiseks esitab EIP komisjonile iga EIP finantstehingu kohta statistilised, finants- ja raamatupidamisandmed ja võimaliku täiendava teabe ning audiitori otsuse EIP finantstehingute jäägi kohta.
4.
Komisjoni raamatupidamise jaoks ja täieliku tagatisega kaetud riskidest teatamiseks esitab EIP komisjonile riskihinnangut ja reitingut käsitleva teabe muude laenusaajate või tagatise saanud võlgnike kui riikidega sõlmitud EIP finantstehingute kohta.
5.
EIP esitab lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud teabe omal kulul.
EIP teeb selle teabe ka üldjoontes avalikult teatavaks, jättes välja konfidentsiaalse teabe.
Teave selle kohta, kas projekt on selle tagatisega kaetud, lisatakse projekti kokkuvõttesse, mis avaldatakse EIP veebisaidil pärast projekti heakskiitmist.
5 a.
EIP lisab oma aastaaruandesse Euroopa ombudsmaniga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi toimimise järelhinnangu.
Artikkel 10 a
Koostööst keelduvad jurisdiktsioonid
EIP on oma finantstehingutes sallimatu igasuguse ebaseaduslikul eesmärgil toimuva tegevuse, sealhulgas rahapesu, terrorismi rahastamise, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidmise suhtes.
Eelkõige ei osale EIP abikõlblikes maades mingites sellistest välisriikidest jurisdiktsioonide kaudu tehtavates tehingutes, mis on OECD, rahapesuvastase töökonna ja teiste asjaomaste organisatsioonide poolt määratletud kui koostööst keelduvad jurisdiktsioonid.
Artikkel 10 b
Koostöö ja arengu rahastamise väljavaated
Komisjon moodustab koos EIPga töörühma, et arutada ELi poolse koostöö ja arengu rahastamise väljavaateid, vaadata läbi senised tavad ja teha ettepanekuid arenguabi korraldamise ja kooskõlastamise muutmiseks ning abi tõhususe ja tulemuslikkuse tõstmiseks.
Töörühma kuuluvad liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja teiste Euroopa finantsasutuste esindajad ning see konsulteerib vastavalt vajadusele kodanikuühiskonnaga, erasektori esindajatega ja seni arenguabi hästi kasutanud riikide ekspertidega.
Töörühm esitab oma aruande koos soovitustega 31. detsembriks 2012.
Artikkel 11
Komisjoni tehtud maksete sissenõudmine
1.
Kui komisjon teeb makse ELi tagatise alusel, tegeleb EIP komisjoni nimel ja arvel makstud summade sissenõudmisega.
2.
Hiljemalt artiklis 12 osutatud lepingu sõlmimise kuupäeval sõlmivad EIP ja komisjon lepingu, milles sätestatakse maksete sissenõudmise üksikasjalikud tingimused ja kord.
2 a.
Täielikud üksikasjad kõigi artiklis 12 viidatud tagatislepingule vastavate maksete sissenõudmise juhtude kohta tehakse läbipaistvuse huvides avalikult kättesaadavaks komisjoni veebisaidil.
2 b.
Euroopa Kontrollikoda kontrollib ELi tagatislepingu alusel ELi üldeelarvesse tehtud makseid ja maksete sissenõudmisi.
Artikkel 12
Tagatisleping
EIP ja komisjon sõlmivad tagatislepingu, milles sätestatakse ELi tagatise andmise tingimused ja kord , ning teavitavad sellest Euroopa Parlamenti.
Artikkel 12 a
Kontrollikoja teostatav kontroll
EIP-le antavat ELi tagatist kontrollib kontrollikoda.
Artikkel 13
Läbivaatamine
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vajaduse korral ettepaneku ELi tagatise kehtestamiseks järgmise finantsraamistiku (2014–2020) alusel.
Artikkel 14
Lõpparuanne
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpparuande 31. oktoobriks 2014.
Artikkel 15
Kehtetuks tunnistamine
Otsus nr 633/2009/EÜ tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.
Artikkel 16
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel,
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
I LISA
ÜLDVOLITUSE PIIRKONDLIKUD ÜLEMMÄÄRAD
A. Ühinemiseks valmistuvad riigid: 9 166 000 000 eurot ;
B. Naaber- ja partnerriigid: 13 078 000 000 eurot ;
mis on jagatud järgmisteks indikatiivseteks vaheülemmääradeks:
i) Vahemere piirkonna riigid: 9 114 000 000 eurot ;
ii) Ida-Euroopa, Taga-Kaukaasia ja Venemaa: 3 964 000 000 eurot ;
C. Aasia ja Ladina-Ameerika: 3 837 000 000 eurot;
mis on jagatud järgmisteks indikatiivseteks vaheülemmääradeks:
i) Ladina-Ameerika: 2 800 000 000 eurot;
ii) Aasia (sealhulgas Kesk-Aasia): 1 037 000 000 eurot ;
D. Lõuna-Aafrika Vabariik: 900 000 000 eurot.
EIP juhtorganid võivad otsustada jagada üldvolituse ülemmäära piires kuni 20 % piirkondlike ülemmäärade summast ümber piirkondade vahel.
II LISA
KÕLBLIKUD VÕI POTENTSIAALSELT KÕLBLIKUD PIIRKONNAD JA RIIGID
A. Ühinemiseks valmistuvad riigid
1.
Kandidaatriigid
Horvaatia, Türgi, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Islandi Vabariik .
2.
Võimalikud kandidaatriigid
Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, Kosovo ÜRO julgeolekukomitee resolutsiooni 1244 (1999) alusel ▌.
B. Naaber- ja partnerriigid
1.
Vahemere piirkonna riigid
Alžeeria, Egiptus, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Süüria, Tuneesia.
2.
Ida-Euroopa, Taga-Kaukaasia ja Venemaa
Ida-Euroopa: Moldova Vabariik, Ukraina, Valgevene (*)
EIP tegevuse alustamine Valgevenes sõltub endiselt selle riigi demokraatlikest edusammudest kooskõlas nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldustega Valgevene kohta ning Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooniga kodanikuühiskonna ja rahvusvähemuste olukorra kohta Valgevenes (ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 37).
Komisjon teatab EIP-le, kui nimetatud tingimused on täidetud, ning teavitab samal ajal nõukogu ja Euroopa Parlamenti. ;
Taga-Kaukaasia: Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia;
Venemaa.
C. Aasia ja Ladina-Ameerika
1.
Ladina-Ameerika
Argentina, Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Colombia, Costa Rica, Kuuba (*), Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, Uruguay, Venezuela.
2.
Aasia
Aasia (välja arvatud Kesk-Aasia): Afganistan (*), Bangladesh, Bhutan (*), Brunei, Kambodža, Hiina (sealhulgas Hongkongi ja Aomeni erihalduspiirkonnad), India, Indoneesia, Iraak, Lõuna-Korea, Laos, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Nepal, Pakistan, Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Taivan (*), Tai, Vietnam, Jeemen.
Kesk-Aasia: Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan.
D. Lõuna-Aafrika: Lõuna-Aafrika Vabariik.
28.10.2010
VÄLISKOMISJONI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
( KOM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
Arvamuse koostaja:
Vincent Peillon
LÜHISELGITUS
Kerkinud küsimused
Otsuse eesmärk on vaadata läbi ELi poolt Euroopa Investeerimispangale (EIP) antav eelarvetagatis, millega kaetakse väljaspool ELi toimuva tegevusega seotud riigi- ja poliitilised riskid.
EIP on võimas välistegevuse sekkumisvahend, mille ülesanne on kaitsta Euroopa huve maailmas ja mille abil toetatakse samuti ELi arengupoliitikat.
Need kaks eesmärki on omavahel tihedalt seotud ja ei tohiks välislaenude andmise volituse raames olla omavahel vastuolus .
Aastast 2007 on EIP saavutanud juba suurt edu oma volituse rakendamisel.
Pank on tihendanud kooskõlastamist komisjoniga ning on tegevuses keskendunud liidu poliitikaeesmärkide toetamisele.
Ettepanekud:
Finantsaspektid
– EIP välisvolitus on veel vähekasutatud vahend.
Aastateks 2014–2020 tuleb ette näha selle vahendi järkjärguline suurendamine , et kohandada selle meetmeid ELi uute rahvusvahelise poliitika eesmärkidega.
EIP välistegevuse arendamine peab seega väljenduma laenude mahu suurendamises ja kvaliteedi tõstmises, jättes eelkõige ELi tagatise andmise kõige ebakindlamatele riikidele ja projektidele, kuid samas tuleb mitmekesistada laenusaajaid (kohalikud asutused).
– Lähiajal võib liidu strateegiliste suuniste kohast volituste laiendamist viiele uuele riigile toetada ainult tingimusel, et sellega kaasneb piirmäärade mehhaaniline kohandamine , kui just de facto ei vähendata igale riigile ette nähtud keskmist maksimaalset laenusummat.
Teiseks vahehindamise käigus peab olema võimalik anda kokkuleppel komisjoniga EIPle luba reinvesteerida eelnevate riskikapitali tehingute ja erilaenude tagasimakseid partnerriikidega tehtavatesse samasugustesse uutesse tehingutesse.
Lõpuks tuleb EIPle anda viivitamata täiendav volitus mikrokrediidi rahastamiseks 500 miljoni euro suuruses summas , et parandada kõige enam puudust kannatavate abikõlblike riikide jaoks pankade rahastamise kättesaadavust.
Institutsiooniline raamistik
– Sisemise korralduse osas peaks EIP-l soovitama järk-järgult jaotada kogu välistegevus vastavalt geograafilisele asukohale, et seda paremini kohandada iga piirkonna eripäraga ning hõlbustada partnerriikide osalemist.
EIP peaks seda tegevust alustama Euroopa Vahemerepiirkonna riikide ühise arengu finantsasutuse loomisega.
– Väljaspool ELi tegutsevate muude Euroopa osalejate koostöö raames peaks EIP võtma aktiivselt osa „ELi koostöö- ja arenguplatvormi” väljatöötamisest, sest see ühendab EIP kõrval teisi rahvusvahelisi finantsasutusi ja Euroopa kahepoolseid finantsasutusi, kuid samal ajal tuleb säilitada komisjoni kui ühenduse eelarvepädeva institutsiooni otsustav osa.
See struktuur peaks parandama toetuste ja laenude kombineerimise võimalusi, et eelkõige suurendada riskikapitali ja tehnilise abi tehingute arvu.
– Lõpuks tuleb jätkata kahe peamiselt Euroopa kapitalil põhineva panga – EIP ja EBRD – edasiste tihedamate sidemete loomise arutamist.
Suhted ühenduse institutsioonidega
– Täheldatud edasiminekust hoolimata peab EIP jätkama koostöö parandamiste Euroopa Komisjoniga .
Pangal tuleb komisjoni teavitada oma projektidest veel varasemas järgus.
– Komisjon peab esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjalikuma aastaaruande (teostatavate projektide majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast jätkusuutlikkust käsitlev teave, inimressursside ja materiaalse vara poliitika).
– Euroopa välisteenistus peab osalema tegevuses ja komisjon peab teenistuse kaasama tema pädevusalasse kuuluvaid küsimusi käsitlevate õigusaktide ettevalmistamisse ja väljatöötamisse .
Tegutsemisvõime parandamise ja kulude kokkuhoiu huvides peaksid väljaspool ELi asuvad EIP esindused paiknema koos ELi delegatsioonidega .
Arengukoostöö
– EIP peab üha enam toetama projekte, millel on suur mõju vaesuse vähendamisele panga traditsioonilistesse pädevusaladesse kuuluvates valdkondades ning see peaks järkjärgult laienema mittetootmissektoritele.
Seetõttu peab EIP rahastatavate projektide põhiliseks kriteeriumiks olema lisandväärtus asjaomaste riikide sotsiaalsele ja majanduslikule arengule.
– Selle suundumusega peab kaasnema töömeetodite ja vahendite kohandamine .
Pank peab tõhustama tehingute eelhindamist, järelevalvet ja järelhindamist (projektide sotsiaalsete, keskkonna- ja majandusliku jätkusuutlikkuse aspektide arvesse võtmine, konsulteerimine kodanikuühiskonnaga).
EIP peaks seepärast oluliselt suurendama nendeks tegevusteks mõeldud materiaalseid vahendeid ja inimressursse.
– Lõpetuseks peab EIP olema finantspartnerite valikul rangem ja selles tegevuses tuleb olla läbipaistvam.
Eelkõige tuleb kindlaks teha, et kasutatavad finantsvahendid ei annaks mingit võimalust maksudest kõrvalehoidumiseks ega pettuseks .
MUUDATUSETTEPANEKUD
Väliskomisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(1) Lisaks oma põhiülesandele rahastada investeeringuid Euroopa Liidus on Euroopa Investeerimispank (EIP) 1963. aastast alates teinud finantstehinguid väljaspool Euroopa Liitu, et toetada Euroopa Liidu välispoliitikat.
See võimaldab ELi eelarvelisi vahendeid, mis on kättesaadavad Euroopa Liidu välistele piirkondadele, täiendada abisaajate riikide kasuks EIP majandusliku tugevusega .
(1) Lisaks oma põhiülesandele rahastada investeeringuid Euroopa Liidus on Euroopa Investeerimispank (EIP) 1963. aastast alates teinud finantstehinguid väljaspool Euroopa Liitu, et toetada Euroopa Liidu välispoliitikat.
See võimaldab ELi eelarvelisi vahendeid, mis on kättesaadavad Euroopa Liidu välistele piirkondadele, täiendada abisaajate riikide kasuks EIP majandusliku tugevusega ning kasutada neid vahendeid ELi välispoliitika eesmärkide saavutamiseks.
Seetõttu peaks EIP siduma oma rahastamisvahendid ELi eesmärkidega.
Selgitus
EIP vahendid peavad ühilduma nii ELi välispoliitika kui ka ELi strateegiliste eesmärkidega.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(6 a) Uue finantsperspektiivi koostamisel tuleb ELi tagatisega summasid oluliselt suurendada, et vastavalt Lissaboni lepingule parandada liidu tegevuse tõhusust ja nähtavust väljaspool liidu piire.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 7 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(7 a) Volituste laiendamine uutele riikidele, ilma et ELi tagatisega EIP finantstehingute ülemmäärasid läbi vaadataks, vähendab tegelikult EIP välisvolitus raames igale riigile antavat keskmist maksimaalset laenusummat.
EIP tegevuse nõrgenemise vältimiseks sihtriikides tuleks viivitamata mehhaaniliselt kohandada nimetatud piirmäärasid.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 8
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8) Lisaks piirkondlikele ülemmääradele tuleks aktiveerida 2 miljardi euro suurune lisavolitus ning eraldada see rahastamispaketina, mille kaudu toetatakse EIP finantstehinguid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise valdkonnas kõigis volituse alla kuuluvates piirkondades .
EIP võiks panustada oma eriteadmiste ja vahenditega tihedas koostöös komisjoniga, et aidata riigiasutustel ja erasektoril võidelda kliimamuutustega ning kasutada võimalikult hästi olemasolevat rahastamist.
Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise projektide puhul tuleks EIP vahendeid täiendada võimaluse korral Euroopa Liidu eelarve raames kättesaadavate soodusvahenditega, ühendades kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamiseks ettenähtud toetused ja laenud Euroopa Liidu välisabiga tõhusalt ja järjekindlalt.
(8) Lisaks piirkondlikele ülemmääradele tuleks aktiveerida 2 miljardi euro suurune lisavolitus ning eraldada see rahastamispaketina, mille kaudu toetatakse EIP finantstehinguid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise valdkonnas kõigis volituse alla kuuluvates riikides kliimamuutustega seotud kohustuste rakendamisel ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi raames .
EIP võiks panustada oma eriteadmiste ja vahenditega tihedas koostöös komisjoniga, et aidata riigiasutustel ja erasektoril võidelda kliimamuutustega ning kasutada võimalikult hästi olemasolevat rahastamist.
Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise projektide puhul tuleks EIP vahendeid täiendada nii palju kui võimalik Euroopa Liidu eelarve raames kättesaadavate soodusvahenditega, ühendades kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamiseks ettenähtud toetused ja laenud Euroopa Liidu välisabiga tõhusalt ja järjekindlalt.
Lisavolitust ei tuleks lugeda ELi või selle liikmesriikide panuseks kiiresse rahastamisse, mis lepiti kokku 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 8 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8 a) EIP-le tuleks anda 500 miljoni euro suurune lisavolitus mikrokrediidi rahastamiseks, et parandada pankade rahastamise kättesaadavust kõige vaesematele riikidele eesmärgiga töötada välja rikkust loovaid mikroprojekte ja vähendada vaesust.
EIP peaks töötama välja selle tegevuse kava ise või teiste rahvusvaheliste finantsasutuste või Euroopa kahepoolsete finantsasutuste juba käivitatud tegevuste vahendusel, kasutades selleks kohalikke usaldusväärseid finantsasutusi ja tagades antud laenude kasutamise nõuetekohase järelevalve.
Selgitus
Esimene 500 miljoni euro suurune lisavolitus peab võimaldama EIP-l teha olulise panuse mikrofinantseerimise arendamisse, mida on valitsusvälise organisatsiooni Planet Finance andmetel vaja 236 miljardi USA dollari suuruses summas.
Võrdluseks olgu märgitud, et Maailmapanga eri institutsioonid on üksnes 2009. aasta jooksul andnud veidi rohkem kui 500 miljonit eurot mikrokrediiti.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 8 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8 b) Kokkuleppel komisjoniga peaks EIP-l olema luba reinvesteerida eelnevate riskikapitali tehingute ja erilaenude tagasimakseid partnerriikidega tehtavatesse samasugustesse uutesse tehingutesse vastavalt ettepanekule, mille komisjon tegi oma ettepanekus määruse (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta) muutmiseks.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 12
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(12) Lisaks peaksid EIP finantstehingud toetama Euroopa Liidu välistegevuse üldpõhimõtteid, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, st demokraatia ja õigusriigi arendamine ja tugevdamine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine, ning aitama rakendada rahvusvahelisi keskkonnalepinguid, millega Euroopa Liit on ühinenud.
Arenguriikides peaksid EIP finantstehingud eelkõige toetama selliste riikide ja eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate riikide säästlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut, nende sujuvat ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse võitlust vaesuse vastu ja selliste eesmärkide järgmist, mille Euroopa Liit on ÜRO ja muude pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide raames heaks kiitnud.
EIP peab osutatud nõuete nõuetekohaseks täitmiseks töötama järk-järgult välja asjakohased vahendid.
(12) Lisaks peaksid EIP finantstehingud toetama Euroopa Liidu välistegevuse üldpõhimõtteid, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, st demokraatia ja õigusriigi arendamine ja tugevdamine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine, ning aitama rakendada rahvusvahelisi keskkonnalepinguid, millega Euroopa Liit on ühinenud.
Arenguriikides peaksid EIP finantstehingud eelkõige toetama selliste riikide ja eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate riikide säästlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut, nende sujuvat ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse võitlust vaesuse vastu ja selliste eesmärkide järgmist, mille Euroopa Liit on ÜRO ja muude pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide raames heaks kiitnud.
EIP peab osutatud nõuete nõuetekohaseks täitmiseks töötama mõistliku tähtaja jooksul välja piisavad vahendid.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 13
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13) EIP peaks käesoleva otsuse alusel suurendama keskendumist arengualastele küsimustele, tehes tihedat koostööd komisjoniga ja järgides Euroopa arengukonsensuse põhimõtteid.
Selleks tuleks rakendada mitu konkreetset meedet, eelkõige tugevdada suutlikkust hinnata projektide sotsiaalseid ja arengualaseid tahke, sealhulgas inimõiguste ja konfliktidega seotud riske, ning toetada konsulteerimist kohalikul tasandil.
Lisaks sellele peaks EIP rohkem keskenduma sektoritele, kus tal on Euroopa Liidu raames tehtud finantstehingutest saadud usaldusväärsed ekspertteadmised ja mis toetavad asjaomase riigi arengut, näiteks keskkonnainfrastruktuur, sealhulgas vesi ja kanalisatsioon, säästev transport ja kliimamuutuste leevendamine ning eelkõige taastuvenergia.
Samuti peaks EIP üha enam tugevdama meetmeid, mis toetavad tervishoidu ja haridust ning kliimamuutustega kohandumist, tehes vajaduse korral koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega.
See eeldab juurdepääsu soodusvahenditele ja EIP välistegevusele pühendatud inimressursside suurendamist.
Samuti peaks EIP tegevus täiendama Euroopa Liidu eesmärke ja prioriteete, mis on seotud institutsioonide väljaarendamise ja sektoripõhiste reformidega.
EIP peaks määratlema projektide arenguaspektide ja tulemustega seotud tulemuslikkuse näitajad.
(13) EIP peaks käesoleva otsuse alusel suurendama keskendumist arengualastele küsimustele, tehes tihedat koostööd komisjoniga ja järgides Euroopa arengukonsensuse põhimõtteid.
Selleks tuleks rakendada mitu konkreetset meedet, eelkõige tugevdada suutlikkust hinnata projektide sotsiaalseid ja arengualaseid tahke, sealhulgas inimõiguste ja konfliktidega seotud riske, ning toetada ametiasutuste ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimist kohalikul tasandil.
Lisaks sellele peaks EIP rohkem keskenduma sektoritele, kus tal on Euroopa Liidu raames tehtud finantstehingutest saadud usaldusväärsed ekspertteadmised ja mis toetavad asjaomase riigi arengut, näiteks keskkonnainfrastruktuur, sealhulgas vesi ja kanalisatsioon, säästev transport ja kliimamuutuste leevendamine ning eelkõige taastuvenergia.
Samuti peaks EIP üha enam tugevdama meetmeid, mis toetavad tervishoidu ja haridust , eelkõige ametialast väljaõpet, ning kliimamuutustega kohandumist, tehes vajaduse korral koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega.
See eeldab juurdepääsu soodusvahenditele ja EIP välistegevusele pühendatud inimressursside suurendamist mõistliku aja jooksul .
Samuti peaks EIP tegevus täiendama Euroopa Liidu eesmärke ja prioriteete, mis on seotud institutsioonide väljaarendamise ja sektoripõhiste reformidega.
EIP peaks määratlema projektide majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaalaste arenguaspektide ja tulemustega seotud tulemuslikkuse näitajad.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 14
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(14) Lissaboni lepingu jõustumisega loodi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoht, kusjuures kõrge esindaja on samal ajal välissuhete komisjoni asepresident, et suurendada Euroopa Liidu välissuhete mõju ja kooskõlastatust.
Kõrge esindaja alluvusse luuakse Euroopa uus välisteenistus (EEAS).
Viimastel aastatel on Euroopa Liidu välissuhete poliitikat ka laiendatud ja tugevdatud.
See kehtib eelkõige ühinemiseelse strateegia, Euroopa naabruspoliitika, ELi Kesk-Aasia strateegia ning Ladina-Ameerika ja Kagu-Aasiaga uuendatud partnerluste kohta ning Euroopa Liidu strateegiliste partnerluste kohta Venemaa, Hiina ja Indiaga.
Peale selle on Euroopa Liidu arengupoliitikat nüüd laiendatud kõikidele arenguriikidele.
2007. aastast alates on Euroopa Liidu välissuhteid toetatud ka uute rahastamisvahenditega, st ühinemiseelse rahastamisabi (IPA), Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI), arengukoostöö rahastamisvahendi (DCI), demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) ning stabiliseerimisvahendiga.
(14) Lissaboni lepingu jõustumisega loodi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoht, kusjuures kõrge esindaja on samal ajal välissuhete komisjoni asepresident, et suurendada Euroopa Liidu välissuhete mõju ja kooskõlastatust.
Kõrge esindaja alluvusse on loodud Euroopa uus välisteenistus (EEAS).
Selgitus
Pärast Euroopa Parlamendi 8. juuli 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine, on vaja võtta ELi välistegevuses arvesse pädevuse jaotumist komisjoni ja välisteenistuse vahel.
Laienemist ja välispoliitika tugevdamist käsitlev põhjenduse 14 osa on paigutatud Euroopa välisteenistust käsitlevate uute põhjenduste järele.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 14 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(14 a) Oma ülesannete täitmisel peaksid Euroopa välisteenistus ja komisjoni talitused üksteisega konsulteerima kõikides liidu välistegevusega seotud küsimustes.
Euroopa välisteenistus peaks osalema komisjoni poolt kõnealuses valdkonnas koostatavate aktide ettevalmistustöös ja -menetlustes.
Selles valdkonnas peaks Euroopa välisteenistus saama sõlmida teenistuste tasandil kokkuleppeid komisjoni asjaomaste talituste, nõukogu peasekretariaadi või liidu muude ametite või institutsioonidevaheliste organitega.
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 14 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(14 b) Pärast Euroopa välisteenistuse loomist ja käesoleva otsuse jõustumist peaksid komisjon ja EIP muutma vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitleb koostööd ja koordineerimist piirkondades, mida on mainitud nõukogu otsuses 2006/1016/EÜ, millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks 1 , ning vastavalt vajadusele ja kokkuleppel kõrge esindajaga laiendama uut vastastikuse mõistmise memorandumit Euroopa välisteenistusele, eeskätt EIP ja komisjoni korrapärase ja süstemaatilise dialoogi osas, millesse peaks olema kaasatud ka Euroopa välisteenistus, ning muudes Euroopa välisteenistusse pädevuses olevate küsimuste osas.
1.
ELT L 414, 30.12.2006, lk 95.
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 14 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(14 c) Viimastel aastatel on ELi välissuhete poliitikat ka laiendatud ja tugevdatud.
See kehtib eelkõige ühinemiseelse strateegia, Euroopa naabruspoliitika, ELi Kesk-Aasia strateegia ning Ladina-Ameerika ja Kagu-Aasiaga uuendatud partnerluste kohta ning Euroopa Liidu strateegiliste partnerluste kohta Venemaa, Hiina ja Indiaga.
Peale selle on Euroopa Liidu arengupoliitikat nüüd laiendatud kõikidele arenguriikidele.
Alates aastast 2007 on Euroopa Liidu välissuhteid toetatud ka uute rahastamisvahenditega, st ühinemiseelse rahastamisabi (IPA), Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI), arengukoostöö rahastamisvahendi (DCI), demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) ning stabiliseerimisvahendiga.
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 16
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(16) EIP tegevus naaberriikides peaks toimuma Euroopa naabruspoliitika raames, mille kohaselt püüab Euroopa Liit arendada naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, et luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb Euroopa Liidu väärtustel ja mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted.
Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks rakendavad Euroopa Liit ja tema partnerid ühiselt kokkulepitud kahepoolseid tegevuskavu, milles on määratletud prioriteedid muu hulgas poliitilistes ja julgeolekuküsimustes, kaubandus- ja majandusasjades, keskkonnaprobleemide ning transpordi- ja energiavõrkude integratsiooni valdkonnas.
Vahemere Liit, idapartnerlus ja Musta mere sünergia on mitmepoolsed piirkondlikud algatused, mis täiendavad Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on suurendada koostööd Euroopa Liidu ja naabruses asuvate, sarnaste probleemidega ja/või samas geograafilises piirkonnas paiknevate riikide rühma vahel.
Vahemere Liit toetab suuremat sotsiaalmajanduslikku , üksmeelel põhinevat piirkondlikku integratsiooni, säästvat arengut ja teadmiste kogumist, rõhutades vajadust suurendada finantskoostööd, et toetada piirkondlikke ja riikidevahelisi projekte.
Idapartnerluse eesmärk on luua vajalikud tingimused, et kiirendada poliitilist lähenemist ja edendada majanduslikku integratsiooni Euroopa Liidu ja idapoolsete partnerriikide vahel.
Venemaa Föderatsioonil ja Euroopa Liidul on ulatuslik strateegiline partnerlus, mis on Euroopa naabruspoliitikast erinev ning mida iseloomustavad ühisruumid ja tegevuskavad.
Seda täiendab mitmepoolsel tasandil põhjamõõde, mis tagab Euroopa Liidu, Venemaa, Norra ja Islandi vahelise koostöö raamistiku.
(16) EIP tegevus naaberriikides peaks toimuma Euroopa naabruspoliitika raames, mille kohaselt püüab Euroopa Liit arendada naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, et luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb Euroopa Liidu väärtustel , näiteks demokraatial, õigusriigi põhimõtetel, heal valitsemistaval ja inimõiguste austamisel ning mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted.
Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks rakendavad Euroopa Liit ja tema partnerid ühiselt kokkulepitud kahepoolseid tegevuskavu, milles on määratletud prioriteedid muu hulgas poliitilistes ja julgeolekuküsimustes, kaubandus- ja majandusasjades, keskkonnaprobleemide ning transpordi- ja energiavõrkude integratsiooni valdkonnas.
Vahemere Liit, idapartnerlus ja Musta mere sünergia on mitmepoolsed piirkondlikud algatused, mis tugevdavad Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on suurendada koostööd Euroopa Liidu ja naabruses asuvate, sarnaste probleemidega ja/või samas geograafilises piirkonnas paiknevate riikide rühma vahel.
Vahemere Liidu eesmärk on käivitada Euroopa Liidu ja Vahemere maade integreerumisprotsess , toetades majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast ühist ja solidaarset arengut mõlemal pool Vahemerd, rõhutades vajadust suurendada finantskoostööd, et toetada piirkondlikke ja riikidevahelisi projekte Vahemere Liit toetab eelkõige merekiirteede ja kiirmaanteede rajamist, Vahemere saastest puhastamist, Vahemere päikeseenergia kava, Vahemere piirkonna ettevõtluse arendamise algatuse, kodanikukaitse algatuse elluviimist ning Euroopa – Vahemere piirkonna ülikooli loomist .
Idapartnerluse eesmärk on luua vajalikud tingimused, et kiirendada poliitilist lähenemist ja edendada majanduslikku integratsiooni Euroopa Liidu ja idapoolsete partnerriikide vahel , mida pole võimalik saavutada enne, kui kõik idapartnerluse riigid järgivad demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austavad inimõigusi .
Seetõttu peaks EIP koostöö nende riikidega sõltuma nende riikide edusammudest kõnealustes valdkondades.
Venemaa Föderatsioonil ja Euroopa Liidul on ulatuslik strateegiline partnerlus, mis on Euroopa naabruspoliitikast erinev ning mida iseloomustavad ühisruumid ja tegevuskavad.
Seda täiendab mitmepoolsel tasandil põhjamõõde, mis tagab Euroopa Liidu, Venemaa, Norra ja Islandi vahelise koostöö raamistiku.
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 20
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(20) EIP tegevus Lõuna-Aafrikas peaks toimuma Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika vahelise riigistrateegia dokumendi raames.
Strateegiadokumendis määratletud peamised valdkonnad on teenuste osutamiseks töökohtade loomine ja suutlikkuse suurendamine ning sotsiaalne ühtekuuluvus.
EIP tegevus Lõuna-Aafrikas täiendas oluliselt komisjoni arengukoostöö programmi, nimelt seeläbi, et EIP keskendus erasektori toetamisele ning investeeringute tegemisele infrastruktuuri ja sotsiaalteenuste (elamumajandus, elektrienergia ja omavalitsuste infrastruktuur) arendamiseks.
Lõuna-Aafrika riigistrateegia dokumendi vahekokkuvõttes on soovitatud luua keskkonnasõbralikke töökohti, et tugevdada kliimameetmeid.
(20) EIP tegevus Lõuna-Aafrikas peaks toimuma Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika vahelise riigistrateegia dokumendi raames.
Strateegiadokumendis määratletud peamised valdkonnad on teenuste osutamiseks töökohtade loomine ja suutlikkuse suurendamine ning sotsiaalne ühtekuuluvus.
EIP tegevus Lõuna-Aafrikas täiendas oluliselt komisjoni arengukoostöö programmi, nimelt seeläbi, et EIP keskendus erasektori toetamisele ning investeeringute tegemisele infrastruktuuri ja sotsiaalteenuste (elamumajandus, elektrienergia , joogivee puhastamise projektid ja omavalitsuste infrastruktuur) arendamiseks.
Lõuna-Aafrika riigistrateegia dokumendi vahekokkuvõttes on soovitatud luua keskkonnasõbralikke töökohti, et tugevdada kliimameetmeid.
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 21
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(21) Selleks et suurendada ELi toetuse kooskõlastatust asjaomastes piirkondades, tuleks vajaduse korral otsida võimalusi EIP rahastamistegevuse sidumiseks Euroopa Liidu eelarveliste vahenditega (näiteks tagatiste, riskikapitali, intressitoetuste ja investeeringute kaasrahastamise vormis) ning tehnilise abiga projektide ettevalmistamisel ja rakendamisel IPA, ENPI, stabiliseerimisvahendi, EIDHRi ning DCI kaudu.
(21) Selleks et suurendada ELi toetuse kooskõlastatust asjaomastes piirkondades, tuleks vajaduse korral leida võimalusi EIP rahastamistegevuse sidumiseks Euroopa Liidu eelarveliste vahenditega (näiteks tagatiste, riskikapitali, intressitoetuste ja investeeringute kaasrahastamise vormis) ning tehnilise abiga projektide ettevalmistamisel ja rakendamisel IPA, ENPI, stabiliseerimisvahendi, EIDHRi ning DCI kaudu.
Järgmise finantsraamistiku raames tuleks tugevdada sünergiat ELi kõnealuste rahastamisvahendite ja EIP välislaenude andmise volituse vahel.
Muudatusettepanek
16
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 22
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(22) Kõikidel tasanditel, alates strateegilisest kavandamisest kuni projekti väljatöötamiseni, tuleb tagada, et EIP välisfinantstehingud järgivad ja toetavad Euroopa Liidu välispoliitikat ning käesolevas otsuses sätestatud kõrgetasemelisi eesmärke.
Selleks et suurendada Euroopa Liidu välistegevuse kooskõlastatust, tuleb veelgi edendada poliitika- ja strateegiaalast dialoogi komisjoni, EEASi ja EIP vahel.
Samal eesmärgil tuleks suurendada EIP ja komisjoni vahelist koostööd ning varajast vastastikust teabevahetust tegevustasandil.
Eriti oluline on, et EIP, komisjon ja EEAS vahetaksid vajaduse korral arvamusi programmdokumentide ettevalmistamise varases etapis, et suurendada sünergiat EIP tegevuse ja komisjoni rakendatavate meetmete vahel.
(22) Kõikidel tasanditel, alates strateegilisest kavandamisest kuni projekti väljatöötamiseni, tuleb tagada, et EIP välisfinantstehingud järgivad ja toetavad Euroopa Liidu välispoliitikat ning käesolevas otsuses sätestatud kõrgetasemelisi eesmärke.
Selleks et suurendada Euroopa Liidu välistegevuse kooskõlastatust, tuleb veelgi edendada poliitika- ja strateegiaalast dialoogi komisjoni, EEASi ja EIP vahel.
Komisjonile tuleks eelkõige anda rohkem aega selleks, et uurida EIP pakutud projektide vastavust praeguse volituse nõuetele.
Samal eesmärgil tuleks suurendada EIP ja komisjoni vahelist koostööd ning varajast vastastikust teabevahetust tegevustasandil.
Kui see on asjakohane, peaksid väljaspool liitu asuvad EIP esindused paiknema koos liidu delegatsioonidega, et suurendada nimetatud koostööd ja jagada samas tegevuskulude rahastamist.
Eriti oluline on, et EIP, komisjon ja EEAS vahetaksid vajaduse korral arvamusi programmdokumentide ettevalmistamise varases etapis, et suurendada sünergiat EIP , EEASi ja komisjoni tegevuse vahel.
Muudatusettepanek
17
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 23
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(23) Praktilised meetmed üldvolituse eesmärkide ja nende elluviimise sidumiseks sätestatakse piirkondlikes tegevussuunistes, mille töötab välja komisjon koos EIPga , konsulteerides vajaduse korral EEASiga poliitilistes küsimustes.
Kõnealustes suunistes tuleks lähtuda ELi laiemast poliitilisest raamistikust iga piirkonna jaoks, nendes tuleks kajastada Euroopa Liidu riigistrateegiaid ja nende eesmärk peaks olema tagada, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades.
Suunised tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos aruandega, mille komisjoni esitab kord aastas EIP välislaenude andmise volituse kohta.
(23) Praktilised meetmed üldvolituse eesmärkide ja nende elluviimise sidumiseks sätestatakse piirkondlikes tegevussuunistes, mille töötab välja komisjon koos EIPga ja EEASiga nendes küsimustes , mis kuuluvad tema pädevusvaldkonda .
Kõnealustes suunistes tuleks lähtuda ELi laiemast poliitilisest raamistikust iga piirkonna jaoks, nendes tuleks kajastada Euroopa Liidu riigistrateegiaid ja nende eesmärk peaks olema tagada, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades.
Suunised tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos aruandega, mille komisjoni esitab kord aastas EIP välislaenude andmise volituse kohta.
Muudatusettepanek
18
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 25
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(25) Komisjon peaks uurima „ELi koostöö- ja arenguplatvormi” arengut, et optimeerida toetuste ja laenude ühendamiseks ettenähtud mehhanismide toimimist Euroopa Liidust väljaspool asuvates piirkondades.
Komisjon peaks seejuures konsulteerima EIPga ning Euroopa mitme- ja kahepoolsete finantsasutustega.
Selline platvorm edendab jätkuvalt vastastikust usaldust, tuginedes eri institutsioonide suhtelistele eelistele ja austades samal ajal Euroopa Liidu institutsioonide rolli ning eelisõigusi ELi eelarve ja EIP laenude rakendamisel.
(25) Komisjon peaks uurima „ELi koostöö- ja arenguplatvormi” arengut, et optimeerida ja tõhustada toetuste ja laenude paremaks ühendamiseks ettenähtud mehhanismide toimimist Euroopa Liidust väljaspool asuvates piirkondades.
Komisjon peaks seejuures konsulteerima EIPga ning Euroopa mitme- ja kahepoolsete finantsasutustega.
Selline platvorm peaks komisjoni juhtimisel toetama sünergiat, ühist kavandamist ja vastastikust usaldust, tuginedes eri institutsioonide suhtelistele eelistele ja austades samal ajal Euroopa Liidu institutsioonide rolli ning eelisõigusi ELi eelarve ja EIP laenude rakendamisel.
Platvormi raames tuleks ühtlasi arutada ELi arengukoostöö rahastamise institutsioonilise struktuuri vajalikku täiustamist aastaks 2014.
Muudatusettepanek
19
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 25 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(25 a) EIP-l tuleks soovitada jaotada järk-järgult kogu välistegevus vastavalt geograafilisele asukohale, et välistegevust paremini kohandada iga piirkonna eripäraga ning edendada partnerriikide osalemist ja ühist vastutust vahendite praktilisel haldamisel ja asjaomaste projektide rahastamise jälgimisel.
EIP peaks alustama seda protsessi, eraldades kohe oma Vahemerega seotud tegevused, mis on seni olnud ühes rühmas Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastuga, ning looma kaasarendamise rahastamise institutsiooni, milles EIP jääks põhiosanikuks.
Vahemere puhul võimaldaks see institutsionaalne muudatus EIP-l parandada oma tegevuse tõhusust Vahemere maades, suurendada oma nähtavust ja pakkuda rohkem rahalist abi ELi prioriteetsetele algatustele Vahemere piirkonnas.
EIPd peaks samuti toetama programm Invest in Med, mis võimaldab luua partnerriikide ettevõtjate ja kodanikuühiskonna osalejate vahel tulemusliku võrgustiku.
Muudatusettepanek
20
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 26
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(26) EIPd tuleks ergutada suurendama oma tegevust väljaspool Euroopa Liitu ELi tagatist kasutamata, et toetada Euroopa Liidu välispoliitika eesmärke, eelkõige ühinemiseks valmistuvates riikides ja naaberriikides ning investeerimisjärgu reitinguga riikides teistes piirkondades, kuid ka riikides, mille reiting on allapoole investeerimisjärku, kui EIP-l on asjakohane kolmanda isiku tagatis.
EIP peaks koostöös komisjoniga töötama välja põhimõtted, mille alusel otsustada, kas projekti tuleks rahastada ELi tagatisega volituse alusel või EIP omal riisikol.
Sellistes põhimõtetes tuleks eriti arvesse võtta asjaomaste riikide ja projektide krediidivõimelisust.
(26) EIPd tuleks ergutada suurendama oma tegevust väljaspool Euroopa Liitu ELi tagatist kasutamata, et jätta tagatise kasutamise võimalus üksnes riikidele ja projektidele, millel on kõige raskem juurdepääs turule ja mille puhul garantii annab seega suuremat lisandväärtust.
EIP peaks seepärast ning samuti Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide toetamiseks suurendama omal riisikol antavate laenude mahtu ja eelkõige ühinemiseks valmistuvates riikides ja naaberriikides ning investeerimisjärgu reitinguga riikides teistes piirkondades, kuid ka riikides, mille reiting on allapoole investeerimisjärku, kui EIP-l on asjakohane kolmanda isiku tagatis.
EIP peaks kokkuleppel komisjoniga töötama välja põhimõtted, mille alusel otsustada, kas projekti tuleks rahastada ELi tagatisega volituse alusel või EIP omal riisikol.
Sellistes põhimõtetes tuleks eriti arvesse võtta asjaomaste riikide ja projektide krediidivõimelisust.
Välisvolituse pikendamise käigus aastateks 2014–2020 tuleks teha kokkuvõte nimetatud poliitikast ning vaadata uuesti läbi tagatisega finantseeringu saamiseks kõlblike riikide loetelu.
Muudatusettepanek
21
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 26 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(26 a) Asjakohaste tagatiste olemasolu korral tuleks EIPd julgustada suurendama riigi tasandist allpool asuvatele avalik-õiguslike üksustele suunatud tegevust sihtriikides.
Muudatusettepanek
22
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 27 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(27 a) EIP peaks valima finantspartnereid eriti hoolikalt ja läbipaistval viisil.
EIP peaks eelkõige tagama, et liidu tagatisega finantstehingutes kasutatavate EIP või tema partnerite finantsvahenditega ei aidataks mingil moel kaasa mis tahes maksudest hoidumisele.
EIP peaks ühtlasi mitmekesistama nii palju kui võimalik oma finantspartnerite valikut sihtriikides ning ergutama avaliku ja erasektori partnerlusi.
Muudatusettepanek
23
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 28
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(28) Tagamaks, et EIP täidab volituse nõuded kõikides piirkondades ja allpiirkondades, tuleb EIP välistegevuse jaoks eraldada piisavalt inim- ja finantsressursse.
See tähendab eelkõige, et pangal on piisavalt kapitali, et toetada Euroopa Liidu arengukoostöö eesmärke, keskenduda rohkem oma tegevuse sotsiaalsete, keskkonna- ja arengualaste tahkude eelhindamisele ning kontrollida projekte rakendamisetapis tõhusalt.
(28) Tagamaks, et EIP täidab volituse nõuded kõikides piirkondades ja allpiirkondades, tuleks EIP-l tingimata ja mõistliku aja jooksul eraldada välistegevuseks piisavalt inim- ja finantsressursse , eeskätt sihtriikides .
See tähendab eelkõige, et pangal on piisavalt kapitali, et toetada Euroopa Liidu arengukoostöö eesmärke, keskenduda rohkem oma tegevuse sotsiaalsete, keskkonna- ja arengualaste tahkude eelhindamisele ning kontrollida projekte rakendamisetapis tõhusalt ja vahetult .
Muudatusettepanek
24
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 29
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(29) Käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvate Euroopa Liidu väliste finantstehingute puhul peaks EIP püüdma veelgi tõhustada koordineerimist ja koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, sealhulgas vajaduse korral sellistes valdkondades nagu sektoripõhiste tingimuste täitmine ja menetluse vastastikune usaldamine, kaasrahastamise kasutamise ja ülemaailmsetes algatustes (näiteks abi kooskõlastamist ja tõhusust edendavad algatused) osalemine.
EIP ja muude asutuste eespool osutatud meetmed peavad olema vastastikused ja eeldama, et EIP ning muude finantsasutuste jõupingutused on võrdväärsed, et meetmete rakendamine oleks tõhus.
Eelkõige on EIP finantseeringu idapoolsetes naaber- ja partnerriikides, Kesk-Aasias ja Türgis rakendamise üksikasjad sätestatud komisjoni, EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga kolmepoolses vastastikuse mõistmise memorandumis.
(29) Käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvate Euroopa Liidu väliste finantstehingute puhul peaks EIP püüdma veelgi tõhustada koordineerimist ja koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, sealhulgas vajaduse korral sellistes valdkondades nagu sektoripõhiste tingimuste täitmine ja menetluse vastastikune usaldamine, kaasrahastamise kasutamise ja ülemaailmsetes algatustes (näiteks abi kooskõlastamist ja tõhusust edendavad algatused) osalemine.
EIP ja muude asutuste eespool osutatud meetmed peavad olema vastastikused ja eeldama, et EIP ning muude finantsasutuste jõupingutused on võrdväärsed, et meetmete rakendamine oleks tõhus.
Muudatusettepanek
25
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 29 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(29 a) EIP ja EBRD peaksid eeskätt parandama koostööd ühistes sihtriikides.
Idapoolsetes naaber- ja partnerriikides, Kesk-Aasias ja Türgis EIP finantseeringu rakendamise üksikasjad on sätestatud komisjoni, EIP ja EBRD kolmepoolsetes vastastikuse mõistmise memorandumites.
Need memorandumid peaksid aitama EIP-l ja EBRD-l vältida konkureerimist ja aitama neil hoopis tegutseda teineteist täiendavalt, kasutades parimal viisil ära oma suhtelisi eeliseid.
Memorandumites tuleks samuti ette näha menetluste ühtlustamine mõistliku aja jooksul.
Mõelda tuleks ka nende kahe peamiselt Euroopa kapitalil põhineva panga sidemete tihendamisele tulevikus, et optimeerida Euroopa Liidu välistegevuse rahastamisvahendeid.
Muudatusettepanek
26
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 29 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(29 b) Komisjon ja EEAS peaksid 2011. aasta lõpuks esitama ühise teostatavusuuringu võimaliku koostoime ja tõhususe kohta, mis võidakse saavutada EIP ja EBRD lähenemisel, kaaludes erinevaid stsenaariume, sealhulgas kahe panga ühinemist.
Muudatusettepanek
27
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 30
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(30) EIP aruandlust ja teabeedastust komisjonile tuleks suurendada, et võimaldada komisjonil kaasata kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse aruandesse käesoleva otsuse kohased EIP finantstehingud.
Kõnealuses aruandes tuleks eelkõige hinnata EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse tegevussuuniseid, ja sellesse tuleks lisada jaotised lisandväärtuse kohta kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Vajaduse korral tuleks aruandes osutada asjaolude olulisele muutumisele, mis õigustaks volituse edasist muutmist enne selle kehtivusaja lõppu.
(30) EIP aruandlust ja teabeedastust komisjonile tuleks suurendada, et võimaldada komisjonil kaasata kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse aruandesse käesoleva otsuse kohased EIP finantstehingud.
Kõnealuses aruandes tuleks eelkõige hinnata EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse tegevussuuniseid, ja sellesse tuleks lisada jaotised lisandväärtuse kohta kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Aruandes tuleks samuti hinnata seda, mil määral on EIP võtnud rahastatavate projektide valimise ja järelevalve juures arvesse majanduslikku, finantsilist, keskkonnaalast ja sotsiaalset jätkusuutlikkust.
Aruandes peaks samuti olema eraldi osa, milles hinnatakse üksikasjalikult EIP meetmeid käesoleva volituse tingimuste täitmiseks, jättes tagatise kohaldamisalast välja kõik tehingud, mis võiksid otseselt või kaudselt anda võimaluse maksudest kõrvalehoidumiseks või sellele kaasa aidata, ja pöörates erilist tähelepanu EIP tehingutele, milles kasutatakse offshore-finantskeskustes paiknevaid finantsvahendeid.
Vajaduse korral tuleks aruandes osutada asjaolude olulisele muutumisele, mis õigustaks volituse edasist muutmist enne selle kehtivusaja lõppu.
Muudatusettepanek
28
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 1 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
ELi tagatise saamiseks on kõlblikud käesoleva otsusega hõlmatud riikides teostatavatele investeerimisprojektidele ette nähtud EIP laenud ja laenutagatised, mis antakse EIP oma eeskirjade ja korra kohaselt Euroopa Liidu asjakohaste välispoliitika eesmärkide toetamiseks, kui EIP laen või laenutagatis on antud sõlmitud lepingu kohaselt, mis ei ole aegunud ja mida ei ole tühistatud („EIP finantstehingud”).
2.
ELi tagatise saamiseks on kõlblikud käesoleva otsusega hõlmatud riikides teostatavatele investeerimisprojektidele ette nähtud EIP laenud ja laenutagatised, mis antakse EIP oma eeskirjade ja korra kohaselt Euroopa Liidu asjakohaste välispoliitika eesmärkide toetamiseks, kui EIP laen või laenutagatis on antud sõlmitud lepingu kohaselt, mis ei ole aegunud ja mida ei ole tühistatud („EIP finantstehingud”) , ja tingimusel, et nendes ei kasutata otseselt ega kaudselt finantsvahendeid, mis annavad võimaluse või aitavad kaasa mis tahes maksudest kõrvalehoidumisele .
Muudatusettepanek
29
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 2 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Ajavahemikul 2007–2013 on ELi tagatisega EIP finantstehingute maksimaalne ülemmäär, millest on maha arvatud tühistatud summad, 27 800 000 000 eurot , mis jagatakse kaheks osaks:
1.
Ajavahemikul 2007–2013 on ELi tagatisega EIP finantstehingute maksimaalne ülemmäär, millest on maha arvatud tühistatud summad, 29 481 000 000 eurot , mis jagatakse kaheks osaks:
a) üldvolitus suuruses 25 800 000 000 eurot ;
a) üldvolitus suuruses 26 981 000 000 eurot ;
b) kliimamuutuste volitus suuruses 2 000 000 000 eurot .
b) kliimamuutuste volitus suuruses 2 000 000 000 eurot ;
b a) mikrokrediidi rahastamise volitus suuruses 500 000 000 eurot.
Selgitus
Volituste laiendamine uutele riikidele, ilma et ELi tagatisega EIP finantstehingute ülemmäärasid läbi vaadataks, vähendab tegelikult EIP välisvolitus raames igale riigile antavat keskmist maksimaalset laenusummat.
EIP tegevuse nõrgenemise vältimiseks sihtriikides tuleb viivitamata mehhaaniliselt kohandada nimetatud piirmäärasid.
Ülalpool esitatud maksimummäärasid on suurendatud iga ülemmäära ja selle alajaotuse raames igale riigile eraldatava keskmise summa ja aja põhjal, mis jääb reaalselt artikli 1 lõikes neli kehtestatud tähtajani, s.o kolm aastat.
Valem: ajakohastatud alapiirkonna ülemmäär = alapiirkonna esialgne ülemmäär + [ (alapiirkonna esialgne ülemmäär / alapiirkonna riikide esialgne arv) * (alapiirkonda lisandunud riikide arv) * (volituse lõpuni jääv aastate arv / kogu volituse aastate arv) ]
Muudatusettepanek
30
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 2 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Kliimamuutuste volituse alla kuuluvad EIP finantstehingud kõikides käesoleva otsusega hõlmatud riikides, kus sellised EIP finantstehingud toetavad Euroopa Liidu peamist poliitilist eesmärki, st võitlust kliimamuutuste vastu, toetades kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise valdkonna projekte, mis aitavad saavutada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni üldeesmärki , eelkõige vältides või vähendades kasvuhoonegaaside heidet taastuvenergia, energiatõhususe ja säästva transpordi valdkondades või suurendades vastupidavust kahjulikule mõjule, mida kliimamuutused avaldavad ohualdistele riikidele, sektoritele ja kogukondadele.
Kliimamuutuste volitust rakendatakse tihedas koostöös komisjoniga, sidudes EIP rahastamistegevuse võimaluse korral Euroopa Liidu eelarveliste vahenditega.
4.
Kliimamuutuste volituse alla kuuluvad EIP finantstehingud kõikides käesoleva otsusega hõlmatud riikides, kus sellised EIP finantstehingud toetavad Euroopa Liidu peamist poliitilist eesmärki, st võitlust kliimamuutuste vastu, toetades projekte, millega aidatakse kaasa nende riikide poolt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni raames võetud kohustuste elluviimisele , eelkõige vältides või vähendades kasvuhoonegaaside heidet taastuvenergia, energiatõhususe ja säästva transpordi valdkondades või suurendades vastupidavust kahjulikule mõjule, mida kliimamuutused avaldavad ohualdistele riikidele, sektoritele ja kogukondadele.
Kliimamuutuste volitust rakendatakse tihedas koostöös komisjoniga, sidudes EIP rahastamistegevuse nii palju kui võimalik Euroopa Liidu eelarveliste vahenditega.
Lisavolitust ei tuleks lugeda ELi või selle liikmesriikide panuseks kiiresse rahastamisse, mis lepiti kokku 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil.
Muudatusettepanek
31
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 2 – lõige 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 a.
Mikrokrediidi rahastamise volitus hõlmab EIP finantstehinguid kõigis käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvates riikides, kui tehingute eesmärk on arendada usaldusväärsete kohalike finantsasutuste mikrokrediidialast tegevust, mille eesmärk on rahastada rikkust loovaid ja sellega vaesust vähendavaid mikroprojekte ning mille puhul teostatakse laenu kasutamise üle asjakohast järelevalvet.
Kõnesoleva volituse rakendamisel peaks EIP võimaluse korral tagama käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 4 osutatud tähtaja lõpuks finantstehingute tasakaalustatud jaotuse II lisaga hõlmatud piirkondades.
EIP peaks selle tegevuse kavandama ise või teiste rahvusvaheliste finantsasutuste või Euroopa kahepoolsete finantsasutuste juba käivitatud tegevuste abil.
Mikrokrediidi rahastamise volitust rakendatakse tihedas koostöös komisjoniga, sidudes EIP rahastamistegevuse võimaluse korral liidu eelarveliste vahenditega.
Muudatusettepanek
32
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
EIP suurendab järk-järgult tegevust sotsiaalsektorites, näiteks tervishoiu ja hariduse valdkondades.
3.
EIP suurendab järk-järgult tegevust sotsiaalsektorites, näiteks tervishoiu ja hariduse valdkondades , eeskätt ametialasel väljaõppel .
Muudatusettepanek
33
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon töötab koos EIPga välja käesoleva otsuse kohast EIP finantseeringut käsitlevad piirkondlikud tegevussuunised.
Nende suuniste koostamisel konsulteerivad komisjon ja EIP vajaduse korral poliitilistes küsimustes Euroopa välisteenistusega (EEAS).
Tegevussuuniste eesmärk on tagada, et EIP rahastamistegevusega toetataks ELi poliitikat, ja nende aluseks on laiem ELi regionaalpoliitika raamistik, mille loovad komisjon ja EEAS.
Eelkõige tagatakse tegevussuunistega, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades , võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone ning nõukogu otsuseid ja järeldusi .
Komisjon teavitab kehtestatud suunistest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
EIP määratleb tegevussuunistes sätestatud raamistikus vastavad rahastamisstrateegiad ja tagab nende rakendamise.
1.
Komisjon töötab koos EIPga välja käesoleva otsuse kohast EIP finantseeringut käsitlevad piirkondlikud tegevussuunised.
Need suunised tuleb koostada varases etapis koos Euroopa välisteenistusega (EEAS) nendes küsimustes, mis kuuluvad tema pädevusvaldkonda .
Tegevussuuniste eesmärk on tagada, et EIP rahastamistegevusega toetataks ELi poliitikat, ja nende aluseks on laiem ELi regionaalpoliitika raamistik, mille loovad komisjon ja EEAS.
Eelkõige tagatakse tegevussuunistega, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades kooskõlas Euroopa Parlamendi resolutsioonide ning nõukogu otsuste ja järeldustega .
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu kehtestatavatest suunistest ette .
EIP määratleb tegevussuunistes sätestatud raamistikus vastavad rahastamisstrateegiad ja tagab nende rakendamise.
Muudatusettepanek
34
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Euroopa Komisjon avaldab kõigi heakskiidetud projektide kohta põhjendatud arvamuse, milles selgitatakse, kuidas asjaomased projektid vastavad käesoleva otsuse erinevatele komponentidele ja eelkõige seda, kuidas need toetavad ELi välistegevuse eesmärke.
Muudatusettepanek
35
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 5 a
Komisjon jälgib, et mõistliku aja jooksul loodaks „ELi koostöö- ja arenguplatvormi”, mille juhtimisel koondatakse EIP ning muud Euroopa mitme- ja kahepoolsed finantsasutused, et optimeerida ja tõhustada toetuste ja laenude paremaks ühendamiseks ettenähtud mehhanismide toimimist Euroopa Liidust väljaspool asuvates piirkondades.
Muudatusettepanek
36
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
EIP analüüsib hoolikalt ELi tagatisega projektide arengualaseid tahke.
EIP eeskirjad ja kord peavad sisaldama vajalikke sätteid projektide keskkonnaalase ja sotsiaalse mõju ning inimõigustega seotud tahkude hindamise kohta, tagamaks et käesoleva otsuse alusel toetatakse üksnes majanduslikult, finantsiliselt, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikke projekte.
EIP analüüsib hoolikalt ELi tagatisega projektide kõiki arengualaseid tahke.
EIP eeskirjad ja kord peavad sisaldama vajalikke sätteid projektide keskkonnaalase ja sotsiaalse mõju ning inimõigustega seotud tahkude hindamise kohta, tagamaks et käesoleva otsuse alusel toetatakse üksnes majanduslikult, finantsiliselt, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt täielikult jätkusuutlikke projekte , mis ei teravda olemasolevaid või varjatud konflikte .
Muudatusettepanek
37
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lisaks arengualaste tahkude eelhindamisele peaks EIP projekti rakendamise jooksul rohkem kontrollima muu hulgas projekti mõju arengule.
2.
Lisaks arengualaste tahkude eelhindamisele peaks EIP projekti rakendamise jooksul tugevdama kontrolli nimetatud küsimuste ning finantsvahendajate tegevuse üle kogu projektitsükli jooksul, muu hulgas rohkem kontrollima projekti mõju arengule.
Kui EIP avastab projekti mõju tõsise halvenemise mis tahes nimetatud tahule, peab ta sellest komisjoni teavitama.
EIP ja komisjon otsustavad ühiselt asjakohaste meetmete võtmise, sealhulgas vajaduse korral projekti rahastamise peatamise üle.
Kui kahe institutsiooni vahel ei jõuta kokkuleppele, järgib EIP komisjoni soovitusi.
Muudatusettepanek
38
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 – lõige 1 – sissejuhatus
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
EIP rahastamistegevuse ja ELi eelarveliste vahendite koosmõju suurendamiseks parandatakse EIP välistegevuse kooskõla Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkidega; eelkõige kehtestatakse selleks artiklis 5 osutatud tegevussuunised, peetakse korrapäraselt süstemaatilist dialoogi ja korraldatakse varajast teabevahetust järgmistes küsimustes:
1.
EIP rahastamistegevuse ja ELi eelarveliste vahendite koosmõju suurendamiseks parandatakse EIP välistegevuse kooskõla Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkidega; eelkõige kehtestatakse selleks artiklis 5 osutatud tegevussuunised, millest tuleb Euroopa Parlamenti eelnevalt teavitada, peetakse korrapäraselt süstemaatilist dialoogi ja korraldatakse varajast teabevahetust järgmistes küsimustes:
Muudatusettepanek
39
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 7 a
Euroopa Komisjon ja EEAS esitavad ühise uuringu võimaliku koostoime ja tõhususe kohta, mis võidakse saavutada EIP ja EBRD lähenemisel.
Selles uuringus kaalutakse erinevaid stsenaariume, sealhulgas EIP ja EBRD ühinemist, ning see esitatakse enne 2011. aasta lõppu.
Muudatusettepanek
40
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 8 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kui see on asjakohane, teeb EIP üha enam finantstehinguid koostöös muude rahvusvaheliste finantsasutuste või Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, et suurendada koostoimet, koostööd ja tõhusust ning tagada mõistlik riskide jagamine ja ühtsed tingimused projektidele ja sektoritele.
1.
EIP teeb üha enam finantstehinguid koostöös muude rahvusvaheliste finantsasutuste või Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, et suurendada koostoimet, koostööd ja tõhusust ning tagada mõistlik riskide jagamine ja ühtsed tingimused projektidele ja sektoritele.
Muudatusettepanek
41
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 8 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lõikes 1 osutatud koostööd hõlbustab kooskõlastatud tegevus komisjoni, EIP ja peamiste eri piirkondades tegutsevate rahvusvaheliste finantsasutuste ning Euroopa kahepoolsete finantsasutuste vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumite või vajaduse korral Euroopa Liidu muude piirkondlike koostööraamistike alusel.
2.
Lõikes 1 osutatud koostööd hõlbustab kooskõlastatud tegevus komisjoni, EIP ja peamiste eri piirkondades tegutsevate rahvusvaheliste finantsasutuste ning Euroopa kahepoolsete finantsasutuste vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumite või vajaduse korral Euroopa Liidu muude piirkondlike koostööraamistike alusel , võttes sealjuures igati arvesse EEASi pädevust .
Muudatusettepanek
42
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 8 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 8 a
Üldsuse osalemine ja teabe avalikustamine
1.
EIP tagab, et projekti elluviija korraldab üldsuse tulemusliku teavitamise protsessi ja avaliku konsulteerimise projekti arengu-, keskkonna- ja sotsiaalsete aspektide osas.
EIP teeb kindlaks inimhulga, keda EIP rahastatav projekt mõjutab.
2.
Iga projekti kohta, millele on antud ELi tagatis, teeb EIP avalikkusele (vastavalt oma eeskirjadele kas elektroonilisel kujul või registri kaudu) otseselt kättesaadavaks järgmised dokumendid:
– projekti kirjeldus/kokkuvõte;
hindamis-, järelevalve- ja järelhindamise aruanded, milles hinnatakse projekti keskkonna- ja sotsiaalset mõju ning inimõiguste ja majandusarenguga seotud mõju.
Kättesaadavaks tehtavat ja levitatavat teavet ajakohastatakse vastavalt vajadusele.
Muudatusettepanek
43
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 9 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lõike 1 kohaldamisel esindab Jordani Läänekallast ja Gaza sektorit Palestiina omavalitsus ning Kosovot ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel ÜRO missioon Kosovos või käesoleva otsuse artiklis 5 osutatud suunistes määratud valitsus.
2.
Lõike 1 kohaldamisel esindab Jordani Läänekallast ja Gaza sektorit Palestiina omavalitsus ning Kosovot ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel ÜRO missioon Kosovos või Kosovo Vabariigi valitsus.
Muudatusettepanek
44
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 9 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
EIP töötab koostöös komisjoniga välja selged ja läbipaistvad jaotuspõhimõtted, mille alusel teha otsus rahastamise vormi üle selliste tehingute puhul, mis on kõlblikud nii ELi tagatise jaoks kui ka rahastamiseks EIP omal riisikol.
4.
EIP töötab kokkuleppel komisjoniga välja selged ja läbipaistvad jaotuspõhimõtted, mille alusel teha otsus rahastamise vormi üle selliste tehingute puhul, mis on kõlblikud nii ELi tagatise jaoks kui ka rahastamiseks EIP omal riisikol.
Muudatusettepanek
45
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Aruandes antakse hinnang projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute kohta, samuti EIP finantstehingute kaudu Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide täitmiseks antud panuse kohta.
Aruandes hinnatakse eelkõige EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse artiklis 5 osutatud tegevussuuniseid, ja sellesse lisatakse jaotised Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse antud lisandväärtuse kohta, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
1.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Aruandes antakse hinnang programmi, projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute kohta, samuti EIP finantstehingute kaudu Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide täitmiseks antud panuse kohta , pöörates erilist tähelepanu ELi 2020 . aasta strateegiaga seonduvatele eesmärkidele.
Aruandes hinnatakse eelkõige EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse artiklis 5 osutatud tegevussuuniseid, ja sellesse lisatakse jaotised Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide , tulemuslikkuse, tõhususe ning projektide ja finantstehingute mõju saavutamisse antud lisandväärtuse kohta, EIP poolt rahastatavate projektide valimise ja järelevalve juures keskkonnaalase ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse arvessevõtmise kohta, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Aruandes antakse ühtlasi hinnang sellele, kuidas EIP kasutab inimressursse ja materiaalseid vahendeid oma tegevuses väljaspool ELi.
Aruandes on samuti eraldi osa, milles hinnatakse üksikasjalikult käesoleva volituse artikli 1 lõikes 2 sätestatu täitmiseks EIP poolt võetud meetmeid, millega jäetakse tagatise kohaldamisalast välja kõik tehingud, mis võiksid otseselt või kaudselt anda võimaluse või aidata kaasa mis tahes maksudest kõrvalehoidumisele, pöörates erilist tähelepanu EIP tehingutele, milles kasutatakse offshore-finantskeskustes paiknevaid finantsvahendeid.
Muudatusettepanek
46
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Artikli 6 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud nõuete piisavaks täitmiseks esitab EIP hiljemalt 1. juuliks 2012 komisjonile üksikasjaliku mitmeaastase kava inimressursside ja materiaalse vara kohandamise ja suurendamise kohta tegevuseks väljaspool liitu.
Muudatusettepanek
47
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – lõige 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 a.
EIP peab kajastama oma aastaaruandes Euroopa ombudsmaniga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi toimimise järelhinnangut.
Muudatusettepanek
48
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 10 a
Luuakse sõltumatu nõuandev organ, kuhu kuuluvad eelkõige riikide valitsuste, teadlaste, ametiühingute ning äri- ja mittetulundusühingute esindajad.
Asjaomane nõuandev organ annab nõukogule nõu kogu aasta vältel.
Muudatusettepanek
49
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 12 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
EIP ja komisjon sõlmivad tagatislepingu, milles sätestatakse ELi tagatise andmise tingimused ja kord.
EIP ja komisjon sõlmivad tagatislepingu, milles sätestatakse ELi tagatise andmise tingimused ja kord , ning teavitavad sellest Euroopa Parlamenti .
Muudatusettepanek
50
Ettepanek võtta vastu otsus
1. lisa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
A. Ühinemiseks valmistuvad riigid: 8 700 000 000 eurot ;
A. Ühinemiseks valmistuvad riigid: 9 166 000 000 eurot ;
B. Naaber- ja partnerriigid: 12 400 000 000 eurot ;
B. Naaber- ja partnerriigid: 13 078 000 000 eurot ;
mis on jagatud järgmisteks indikatiivseteks vaheülemmääradeks:
mis on jagatud järgmisteks indikatiivseteks vaheülemmääradeks:
a) Vahemere piirkonna riigid: 8 700 000 000 eurot ;
a) Vahemere piirkonna riigid: 9 114 000 000 eurot ;
b) Ida-Euroopa, Taga-Kaukaasia ja Venemaa: 3 700 000 000 eurot ;
b) Ida-Euroopa, Taga-Kaukaasia ja Venemaa: 3 964 000 000 eurot ;
C. Aasia ja Ladina-Ameerika: 3 800 000 000 eurot ;
C. Aasia ja Ladina-Ameerika: 3 837 000 000 eurot ;
mis on jagatud järgmisteks indikatiivseteks vaheülemmääradeks:
mis on jagatud järgmisteks indikatiivseteks vaheülemmääradeks:
a) Ladina-Ameerika: 2 800 000 000 eurot;
a) Ladina-Ameerika: 2 800 000 000 eurot;
b) Aasia (sealhulgas Kesk-Aasia): 1 000 000 000 eurot ;
b) Aasia (sealhulgas Kesk-Aasia): 1 037 000 000 eurot ;
D. Lõuna-Aafrika Vabariik: 900 000 000 eurot.
D. Lõuna-Aafrika Vabariik: 900 000 000 eurot.
EIP juhtorganid võivad otsustada jagada üldvolituse piirkondlike ülemmäärade piires kuni 10 % piirkondlike ülemmäärade summast ümber indikatiivsete vaheülemmäärade vahel.
EIP juhtorganid võivad otsustada jagada üldvolituse piirkondlike ülemmäärade piires kuni 10 % piirkondlike ülemmäärade summast ümber indikatiivsete vaheülemmäärade vahel.
Muudatusettepanek
51
Ettepanek võtta vastu otsus
II lisa – A osa – punkt 1 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Horvaatia, Türgi, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.
Horvaatia, Türgi, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik , Island .
Muudatusettepanek
52
Ettepanek võtta vastu otsus
II lisa – A osa – punkt 2 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, Kosovo ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel , Island .
Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, Kosovo ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel.
Muudatusettepanek
53
Ettepanek võtta vastu otsus
II lisa – B osa – punkt 1 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Alžeeria, Egiptus, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Süüria, Tuneesia.
Alžeeria, Egiptus, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa (*) , Maroko, Süüria, Tuneesia.
Muudatusettepanek
54
Ettepanek võtta vastu otsus
II lisa – B osa – punkt 2 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Ida-Euroopa: Moldova Vabariik, Ukraina, Valgevene;
Ida-Euroopa: Moldova Vabariik, Ukraina, Valgevene (*) ;
Muudatusettepanek
55
Ettepanek võtta vastu otsus
II lisa – C osa – punkt 2 – lõik 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Aasia (välja arvatud Kesk-Aasia): Afganistan (*), Bangladesh, Bhutan (*), Brunei, Kambodža, Hiina (sealhulgas Hongkongi ja Aomeni erihalduspiirkonnad), India, Indoneesia, Iraak, Lõuna-Korea, Laos, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Nepal, Pakistan, Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Taivan (*), Tai, Vietnam, Jeemen.
Aasia (välja arvatud Kesk-Aasia): Afganistan (*), Bangladesh, Bhutan (*), Brunei, Kambodža (*) , Hiina (sealhulgas Hongkongi ja Aomeni erihalduspiirkonnad), India, Indoneesia, Iraak, Lõuna-Korea, Laos, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Nepal, Pakistan, Filipiinid, Singapur, Sri Lanka, Taivan (*), Tai, Vietnam, Jeemen (*) .
MENETLUS
Pealkiri
ELi tagatise andmine Euroopa Investeerimispangale ELi välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
Viited
KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Vastutav komisjon
BUDG
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
AFET
19.5.2010
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Vincent Peillon
17.3.2010
Arutamine parlamendikomisjonis
5.10.2010
27.10.2010
Vastuvõtmise kuupäev
28.10.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
47
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Gabriele Albertini, Pino Arlacchi, Franziska Katharina Brantner, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Arnaud Danjean, Mário David, Marietta Giannakou, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Takis Hadjigeorgiou, Anneli Jäätteenmäki, Tunne Kelam, Andrey Kovatchev, Eduard Kukan, Vytautas Landsbergis, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Kyriakos Mavronikolas, María Muñiz De Urquiza, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Raimon Obiols, Kristiina Ojuland, Ria Oomen-Ruijten, Pier Antonio Panzeri, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Hans-Gert Pöttering, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nikolaos Salavrakos, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Adrian Severin, Charles Tannock, Zoran Thaler, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin, Graham Watson
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Christian Ehler, Georgios Koumoutsakos, Barbara Lochbihler, Norbert Neuser, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Potito Salatto, Judith Sargentini, Marietje Schaake, Traian Ungureanu, Renate Weber
10.11.2010
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
( KOM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
Arvamuse koostaja:
Thijs Berman
LÜHISELGITUS
Lissaboni lepingu artiklis 208 sätestatakse, et EL peab võtma „arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”.
See on ELi kohustus, et vältida poliitikas valikuid, mis kahjustaksid ELi kasutoovat tööd arengukoostöö vallas, ning leida laia valiku hulgast meetmed, millest arengumaadel oleks tõepoolest kasu.
See kehtib kõigi ELi institutsioonide, kaasa arvatud Euroopa Investeerimispanga suhtes.
Suur enamik abikõlblikke riike, kelle suhtes EIP-l on välislaenude andmise volitused, on arengumaad.
Seetõttu on ülioluline, et EIP välislaenude põhieesmärgiks oleks otseselt vaesuse vähendamine.
Lisaks peab EIP kohandama oma välistegevuse Euroopa arengukonsensusega.
Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja panga struktuurides märkimisväärset mõtteviisi muutust ja olulisi ümberkorraldusi panga toimimises.
Et see muutus toimuks edukalt, vajab EIP teatud määral lisatöötajaid ja arengualaseid teadmisi.
EIP peaks oma tegevuse suurema sidususe nimel seadma pikaajaliseks eesmärgiks toimimisraamistiku ühtlustamise kõigis arengumaades, s.t et tal tuleks leida laiad ühised temaatilised eesmärgid nii oma välislaenude andmise volituste raames kui ka Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide jaoks.
Tähelepanu puudustkannatavatele ja ebasoodsas olukorras olevatele inimestele
Majanduslangus on halvendanud olukorda kogu maailmas.
Kõige rängemalt on see tabanud siiski vaeseid riike ning kõrgeimat hinda maksavad selle eest vaeseimad ja kõige ebasoodsamas olukorras olevad rühmad.
Seetõttu peaks EIP kaaluma suurendada Aasia riikidele (kus elab üle kahe kolmandiku maailma vaestest) ja Ladina-Ameerikale eraldatavate välislaenude osa, et tagada vaesuse oluline vähenemine tänu EIP projektidele.
Lisaks peaks EIP tegema pingutusi eelkõige selleks, et ebasoodsas olukorras olevad rühmad, nagu etnilised vähemused, naised ja väikepõllumajandusettevõtjad, saaksid laenu võrdsetel tingimustel, eriti kuna sellistele kogukondadele antavatel laenudel on sageli oluline kordistav mõju.
EIP võiks rahastada „väikese riskiga” riikides ELi tagatist kasutamata rohkem laene, et kasutada seda tagatist suurema arvu laenude katteks arengumaades, kus riskid võivad olla suuremad.
Juurdepääs laenudele ja väikerahastamisele
Umbes kolmel miljardil vaesel inimesel – poolel maailma rahvastikust – puudub juurdepääs põhifinantsteenustele, nagu laenud, säästud ja kindlustus.
Kuid nagu paljud uuenduslikud süsteemid (nt mobiiltelefonipangandus Aafrikas) on hiljuti näidanud, annab isegi väikesemahuline, kuid lihtsam juurdepääs laenudele ja väikerahastamisele suurele hulgale inimestele võimaluse end ja oma peret elatada ning loob majanduskasvu ja töökohti.
Väikerahastamine võib ka suhteliselt väheste investeeringutega päästa valla arengumaade tohutu potentsiaali, võimaldada väljuda vaesusest ning katkestada abi ja sõltuvuse nõiaring.
Seetõttu peaks EIP suunama suurema osa oma pingutustest arengumaadele, et edendada vaeste juurdepääsu laenudele, säästudele ja kindlustusele maaarengu pankade, ühistupankade ja muude väikerahastamise asutuste kaudu.
Eesmärgiks peaks olema aidata täita suuri tühimikke, mille on jätnud traditsioonilised rahastamisasutused.
Kliimamuutus
On tervitatav, et kliimamuutusega võitlemiseks on eraldatud täiendav laenude väljastamise volitus kahe miljardi euro väärtuses.
Need laenud tuleb siiski tagada uute abisummadega vastavalt kohustustele, mille EL võttis ÜRO kliimamuutuse konverentsil Kopenhaagenis 2009. aastal.
Koordineerimine ja koostöö
Osalejate ja asutuste paljusus oma veidi erinevate töökavade, nõudmiste ja tavadega on ELi ja arengumaade koostöö tulemuslikkuse tagamisel olnud komistuskiviks juba kaua.
Seetõttu on EIP ning muude rahvusvaheliste finantsasutuste ja mitmepoolsete arengupankade vahel vaja tihedat kooskõlastamist ja tõhusat tööjaotust.
Maksimaalse mõju saavutamiseks tuleb EIP välistegevus sobitada ka komisjoni arenguabipoliitika ja uue välisteenistusega.
Selleks on vaja täiustatud koostöömehhanisme ELi tasandil.
EIP peaks ka leidma võimaluse vähendada oma laenude riski, ühendades laenud ELi abiga.
Läbipaistvus
Ebaseaduslik kapitali väljavool läheb arengumaadele igal aastal kaotatud sissetuleku näol maksma miljardeid dollareid.
EIP peaks lähtuma oma heast tavast ja tungivalt soovitama, et kõik EIP laenude saajad kasutaksid maksimaalset läbipaistvust, eelkõige kasumi ja tasutud maksude täieliku avalikustamise ja riigiti aruandluse kaudu.
Parlamendi kontroll
EIP laiendatud välislaenude andmise volitustega peab kaasnema parlamendi tugevdatud kontroll, et säilitada EIP tegevuse demokraatlik õiguslikkus.
EIP peaks seetõttu kiirendama aruandlust Euroopa Parlamendile oma välislaenude andmise volituste kõikide aspektide kohta alates toimimissuunistest ja üldisest poliitikast kuni praktilise rakendamiseni, kaasa arvatud projektide arenguaspektide hindamine ning sotsiaal-, keskkonna- ja inimõiguste alastest kriteeriumidest kinnipidamine projektides.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Arengukomisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 11
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11) Selleks et suurendada volituse kooskõlastatust ja keskenduda EIP välisfinantstehingutes rohkem Euroopa Liidu poliitika toetamisele ning suurendada võimaluse piires abisaajate kasu, tuleks käesoleva otsusega näha ette, et volituses sätestatakse EIP finantstehingute jaoks kõigis kõlblikes riikides horisontaalsed kõrgetasemelised eesmärgid, tuginedes EIP suhtelisele tugevusele valdkondades, kus ta on häid tulemusi saavutanud.
Kõikides käesoleva otsusega hõlmatud piirkondades peaks EIP seega rahastama selliste valdkondade projekte nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur (eriti transport, energia, sh taastuvenergia, energiajulgeolek, keskkonnainfrastruktuur, sh vesi ja kanalisatsioon, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) ning kohaliku erasektori areng, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine .
Osutatud valdkondades peaks EIP finantstehingute peamine eesmärk olema piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning ELi majanduslik integratsioon.
(11) Selleks et suurendada volituse kooskõlastatust ja keskenduda EIP välisfinantstehingutes rohkem Euroopa Liidu poliitika toetamisele ning suurendada võimaluse piires abisaajate kasu, tuleks käesoleva otsusega näha ette, et volituses sätestatakse EIP finantstehingute jaoks kõigis kõlblikes riikides horisontaalsed kõrgetasemelised eesmärgid, tuginedes EIP suhtelisele tugevusele valdkondades, kus ta on häid tulemusi saavutanud.
Kõikides käesoleva otsusega hõlmatud piirkondades peaks EIP seega rahastama projekte, mille eesmärk on arendada kohalikku erasektorit, toetades eriti väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), ja selliste valdkondade projekte nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur (eriti transport, energia, sh taastuvenergia, energiajulgeolek, keskkonnainfrastruktuur, sh vesi ja kanalisatsioon, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia).
Osutatud valdkondades peaks EIP finantstehingute peamine eesmärk olema piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning ELi majanduslik integratsioon.
Selgitus
Erasektor ja VKEd täidavad olulist osa riikide majanduse ja ühiskonna arengus.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 12
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(12) Lisaks peaksid EIP finantstehingud toetama liidu välistegevuse üldpõhimõtteid, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, st demokraatia ja õigusriigi arendamine ja tugevdamine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine, ning aitama rakendada rahvusvahelisi keskkonnalepinguid , millega liit on ühinenud .
Arenguriikides peaksid EIP finantstehingud eelkõige toetama selliste riikide ja eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate riikide säästlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut, nende sujuvat ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse , võitlust vaesuse vastu ja selliste eesmärkide järgmist, mille Euroopa Liit on ÜRO ja muude pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide raames heaks kiitnud .
EIP peab osutatud nõuete nõuetekohaseks täitmiseks töötama järk-järgult välja asjakohased vahendid .
(12) EIP finantstehingud peaksid üldisemalt toetama liidu välistegevuse üldpõhimõtteid, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, nagu demokraatia ja õigusriigi arendamine ja tugevdamine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine, või tagama ELi poolt heaks kiidetud eesmärkide täitmise ÜRO ja teiste rahvusvaheliste pädevate organisatsioonide kontekstis ning rahvusvahelistest keskkonnalepingutest , millega Euroopa Liit on ühinenud , tulenevate kohustuste täitmise.
Arenguriikides 9 peaks EIP finantstehingute eesmärgiks eelkõige olema vaesuse vähendamine, toetades: selliste riikide säästlikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut, seades esmaseks eesmärgiks vaesuse kaotamise, ja nende sujuvat ja järkjärgulist integreerumist maailmamajandusse.
EIP peaks tagama võrdse juurdepääsu finantsteenustele, eeskätt ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu vähemused, põllumajandusettevõtjad ja naised.
Nõukogu peab tagama nende nõuete nõuetekohaseks täitmiseks EIP vahendite ja personali suurendamise .
Selgitus
Under the Lisbon Treaty, development cooperation has been recognized as one of the elements of the EU's external action.
The reduction of poverty has been recognized as the principle aim for development cooperation policy.
The EU is thus required to take account of the objective of poverty reduction and eradication in all actions likely to affect developing countries.
The external mandate of the EIB should reflect the EU policy objectives in third countries.
It is logical that EIB investments in developing countries should aim at the reduction of poverty by fostering sustainable economic, social and environmental development and by guaranteeing access to financial services for those who can not access financial services under normal market circumstances.
The EIB needs more resources and staff in order to meet the requirements as set out under the Treaty of Lisbon.
The internal capacity of the EIB needs to be strengthened and thus additional resources are needed.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 13
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13) EIP peaks käesoleva otsuse alusel suurendama keskendumist arengualastele küsimustele, tehes tihedat koostööd komisjoniga ja järgides Euroopa arengukonsensuse põhimõtteid .
Selleks tuleks rakendada mitu konkreetset meedet, eelkõige tugevdada suutlikkust hinnata projektide sotsiaalseid ja arengualaseid tahke, sealhulgas inimõiguste ja konfliktidega seotud riske, ning toetada konsulteerimist kohalikul tasandil.
Lisaks sellele peaks EIP rohkem keskenduma sektoritele, kus tal on Euroopa Liidu raames tehtud finantstehingutest saadud usaldusväärsed ekspertteadmised ja mis toetavad asjaomase riigi arengut, näiteks keskkonnainfrastruktuur, sealhulgas vesi ja kanalisatsioon, säästev transport ja kliimamuutuste leevendamine ning eelkõige taastuvenergia .
Samuti peaks EIP üha enam tugevdama meetmeid, mis toetavad tervishoidu ja haridust ning kliimamuutustega kohandumist, tehes vajaduse korral koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega.
See eeldab juurdepääsu soodusvahenditele ja EIP välistegevusele pühendatud inimressursside suurendamist.
Samuti peaks EIP tegevus täiendama Euroopa Liidu eesmärke ja prioriteete, mis on seotud institutsioonide väljaarendamise ja sektoripõhiste reformidega.
EIP peaks määratlema projektide arenguaspektide ja tulemustega seotud tulemuslikkuse näitajad.
(13) EIP peaks käesoleva otsuse alusel suurendama keskendumist arengualastele küsimustele, järgides Euroopa arengukonsensuse põhimõtteid, tehes tihedat koostööd komisjoniga ja alludes Euroopa Parlamendi demokraatlikule kontrollile .
Selleks tuleks rakendada mitu konkreetset meedet, eelkõige tugevdada suutlikkust hinnata projektide sotsiaalseid ja arengualaseid tahke, sealhulgas inimõiguste ja konfliktidega seotud riske, ning toetada konsulteerimist kohalikul tasandil.
Lisaks sellele peaks EIP rohkem keskenduma sektoritele, mis toetavad asjaomase riigi arengut, näiteks VKEde ja mikroettevõtete juurdepääs finantsteenustele, keskkonnainfrastruktuur, sealhulgas vesi ja kanalisatsioon, säästev transport ja kliimamuutuste leevendamine ning eelkõige taastuvenergia Samuti peaks EIP üha enam tugevdama meetmeid, mis toetavad tervishoidu ja haridust ning kliimamuutustega kohandumist, tehes vajaduse korral koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega.
See eeldab juurdepääsu soodusvahenditele ja EIP välistegevusele pühendatud ja spetsialiseerunud inimressursside suurendamist.
Samuti peaks EIP tegevus täiendama Euroopa Liidu eesmärke ja prioriteete, mis on seotud institutsioonide väljaarendamise ja sektoripõhiste reformidega.
EIP peaks määratlema projektide arenguaspektide ja tulemustega seotud tulemuslikkuse näitajad.
Selgitus
Et tagada arengumaades võrdne juurdepääs finantsteenustele, tuleb mikroettevõtted lisada EIP investeeringute võimalike saajate hulka.
Komisjoni soovituse 96/280/EÜ kohaselt on mikroettevõtted väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kõrval eraldiseisev äriühingu kategooria.
Mikroettevõtteks on ettevõte, milles töötab vähem kui 10 töötajat.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 13 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13 a) EIP peaks täiendama oma maksuvabade finantskeskuste poliitikat ning minema kaugemale OECD nimekirjade praegustest võrdsetest tingimustest ja võtma arvesse kõiki jurisdiktsioone, mis võiksid lubada maksustamise vältimist või maksudest kõrvalehoidmist arengumaades.
EIP peaks tagama, et tema toetatavaid projekte ei rakendata finantssaladuse indeksi tabelis määratletud pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonides.
Nõuetekohase rakendamise tagamiseks peaksid kõik kasusaajad allkirjastama õiguslikult siduva lepingu, mis ei luba neil EIP toetuse saamisel kasutada pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioone.
Kui toetust antakse finantsvahendajatele, peaks EIP ka tagama, et kõikidel toetust saavatel pankadel ja muudel finantsvahendajatel oleksid maksuvabade finantskeskuste kasutamise vastased ranged kaitsemeetmed.
See tähendab ka rahaliste vahendite tegelike tulusaajate avalikustamist.
Selgitus
Praegune OECD nimekiri koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide kohta põhineb nõrkadel kriteeriumidel, nagu 12 maksualase teabe vahetamise lepingu sõlmimine.
See on täiesti ebapiisav ja paljud eksperdid nõuavad, et pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonide suhtes võetaks vastu rangemad kriteeriumid.
Tax Justice Network on oma finantssaladuse indeksis (Financial secrecy Index) töötanud välja alternatiivsed kriteeriumid ja metoodika.
Euroopa Parlament on juba nõudnud, et EIP kohaldaks maksuparadiiside kasutamisel arengumaadesse investeerimisel OECD kriteeriumidest rangemaid kriteeriume.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 23
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(23) Praktilised meetmed üldvolituse eesmärkide ja nende elluviimise sidumiseks sätestatakse piirkondlikes tegevussuunistes, mille töötab välja komisjon koos EIPga, konsulteerides vajaduse korral EEASiga poliitilistes küsimustes.
Kõnealustes suunistes tuleks lähtuda ELi laiemast poliitilisest raamistikust iga piirkonna jaoks, nendes tuleks kajastada Euroopa Liidu riigistrateegiaid ja nende eesmärk peaks olema tagada, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades.
Suunised tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos aruandega, mille komisjoni esitab kord aastas EIP välislaenude andmise volituse kohta.
(23) Praktilised meetmed üldvolituse eesmärkide ja nende elluviimise sidumiseks sätestatakse piirkondlikes tegevussuunistes, mille töötab välja komisjon koos EIPga, konsulteerides vajaduse korral EEASiga poliitilistes küsimustes.
Kõnealustes suunistes tuleks lähtuda ELi laiemast poliitilisest raamistikust iga piirkonna jaoks, nendes tuleks kajastada Euroopa Liidu riigistrateegiaid ja nende eesmärk peaks olema tagada, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades.
Suunised esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos aruandega, mille komisjoni esitab kord aastas EIP välislaenude andmise volituse kohta.
Selgitus
Oluline on Euroopa Parlamendi teavitada, ka mitu korda, kui olukord nõuab.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 29
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(29) Käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvate Euroopa Liidu väliste finantstehingute puhul peaks EIP püüdma veelgi tõhustada koordineerimist ja koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, sealhulgas vajaduse korral sellistes valdkondades nagu sektoripõhiste tingimuste täitmine ja menetluse vastastikune usaldamine, kaasrahastamise kasutamise ja ülemaailmsetes algatustes (näiteks abi kooskõlastamist ja tõhusust edendavad algatused) osalemine.
EIP ja muude asutuste eespool osutatud meetmed peavad olema vastastikused ja eeldama, et EIP ning muude finantsasutuste jõupingutused on võrdväärsed, et meetmete rakendamine oleks tõhus.
Eelkõige on EIP finantseeringu idapoolsetes naaber- ja partnerriikides, Kesk-Aasias ja Türgis rakendamise üksikasjad sätestatud komisjoni, EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga kolmepoolses vastastikuse mõistmise memorandumis.
(29) Käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvate Euroopa Liidu väliste finantstehingute puhul peaks EIP püüdma veelgi tõhustada koordineerimist ja koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, sealhulgas sellistes valdkondades nagu sektoripõhiste tingimuste täitmine ja menetluse vastastikune usaldamine, kaasrahastamise kasutamise ja ülemaailmsetes algatustes (näiteks abi kooskõlastamist ja tõhusust edendavad algatused) osalemine.
EIP ja muude asutuste eespool osutatud meetmed peavad olema vastastikused ja eeldama, et EIP ning muude finantsasutuste jõupingutused on võrdväärsed, et meetmete rakendamine oleks tõhus.
Eelkõige on EIP finantseeringu idapoolsetes naaber- ja partnerriikides, Kesk-Aasias ja Türgis rakendamise üksikasjad sätestatud komisjoni, EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga kolmepoolses vastastikuse mõistmise memorandumis.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 30
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(30) EIP aruandlust ja teabeedastust komisjonile tuleks suurendada, et võimaldada komisjonil kaasata kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse aruandesse käesoleva otsuse kohased EIP finantstehingud.
Kõnealuses aruandes tuleks eelkõige hinnata EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse tegevussuuniseid, ja sellesse tuleks lisada jaotised lisandväärtuse kohta kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Vajaduse korral tuleks aruandes osutada asjaolude olulisele muutumisele, mis õigustaks volituse edasist muutmist enne selle kehtivusaja lõppu.
(30) EIP aruandlust ja teabeedastust komisjonile tuleks suurendada, et võimaldada komisjonil kaasata kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse aruandesse käesoleva otsuse kohased EIP finantstehingud.
Kõnealuses aruandes tuleks eelkõige hinnata EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse tegevussuuniseid, ja sellesse tuleks lisada jaotised lisandväärtuse kohta kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Aruanne peaks sisaldama projektide sotsiaalsete ja arenguga seotud aspektide hinnangut.
Vajaduse korral tuleks aruandes osutada asjaolude olulisele muutumisele, mis õigustaks volituse edasist muutmist enne selle kehtivusaja lõppu.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 1 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
ELi tagatise saamiseks on kõlblikud käesoleva otsusega hõlmatud riikides teostatavatele investeerimisprojektidele ette nähtud EIP laenud ja laenutagatised, mis antakse EIP oma eeskirjade ja korra kohaselt Euroopa Liidu asjakohaste välispoliitika eesmärkide toetamiseks, kui EIP laen või laenutagatis on antud sõlmitud lepingu kohaselt, mis ei ole aegunud ja mida ei ole tühistatud („EIP finantstehingud”).
2.
ELi tagatise saamiseks on kõlblikud käesoleva otsusega hõlmatud riikides teostatavatele investeerimisprojektidele ette nähtud EIP laenud ja laenutagatised, mis antakse EIP oma eeskirjade ja korra kohaselt , sealhulgas EIP avaldus sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta, ja Euroopa Liidu asjakohaste välispoliitika eesmärkide toetamiseks, kui EIP laen või laenutagatis on antud sõlmitud lepingu kohaselt, mis ei ole aegunud ja mida ei ole tühistatud („EIP finantstehingud”).
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 1 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, nagu määratletud artikli 2 lõikes 4;
a) kohaliku erasektori arendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine.
b) sotsiaalse ja majandusliku infrastruktuuri, sealhulgas transpordi-, energia-, keskkonnainfrastruktuuri ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (ICT) arendamine;
b) sotsiaalse ja majandusliku infrastruktuuri, sealhulgas transpordi-, energia-, keskkonnainfrastruktuuri ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (ICT) arendamine;
c) kohaliku erasektori arendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine.
c) kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, nagu määratletud artikli 2 lõikes 4;
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
EIP rahastamistegevuse peaeesmärk arengumaades 1 on vaesuse vähendamine säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu kaudu.
________
1 Nagu määratletud OECD arenguabi saajate loetelus (mis sisaldab vähim arenenud riike, madala sissetulekuga riike ja keskmise sissetulekuga riike).
Selgitus
Under the Lisbon Treaty, development cooperation has been recognized as one of the elements of the EU's external action.
The reduction of poverty has been recognized as the principle aim for development cooperation policy.
The EU is thus required to take account of the objective of poverty reduction and eradication in all actions likely to affect developing countries.
The external mandate of the EIB should reflect the EU policy objectives in third countries.
It is not more than logical that EIB investments in developing countries should aim at the reduction of poverty by fostering sustainable economic, social and environmental development and by guaranteeing access to financial services for those who can not access financial services under normal market circumstances.
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon töötab koos EIPga välja käesoleva otsuse kohast EIP finantseeringut käsitlevad piirkondlikud tegevussuunised.
Nende suuniste koostamisel konsulteerivad komisjon ja EIP vajaduse korral poliitilistes küsimustes Euroopa välisteenistusega (EEAS).
Tegevussuuniste eesmärk on tagada, et EIP rahastamistegevusega toetataks ELi poliitikat, ja nende aluseks on laiem ELi regionaalpoliitika raamistik, mille loovad komisjon ja EEAS.
Eelkõige tagatakse tegevussuunistega, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades, võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone ning nõukogu otsuseid ja järeldusi.
Komisjon teavitab kehtestatud suunistest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
EIP määratleb tegevussuunistes sätestatud raamistikus vastavad rahastamisstrateegiad ja tagab nende rakendamise.
1.
Komisjon töötab koos EIPga välja käesoleva otsuse kohast EIP finantseeringut käsitlevad piirkondlikud tegevussuunised.
Nende suuniste koostamisel konsulteerivad komisjon ja EIP poliitilistes küsimustes Euroopa välisteenistusega (EEAS).
Tegevussuuniste eesmärk on tagada, et EIP rahastamistegevusega toetataks ELi poliitikat, ja nende aluseks on laiem ELi regionaalpoliitika raamistik, mille loovad komisjon ja EEAS.
Eelkõige tagatakse tegevussuunistega, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades, võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone , nõukogu otsuseid ja järeldusi ning Euroopa arengukonsensust .
Komisjon teavitab kehtestatud suunistest regulaarselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
EIP määratleb tegevussuunistes sätestatud raamistikus vastavad rahastamisstrateegiad ja tagab nende rakendamise.
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
EIP finantstehingute kooskõla Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkidega kontrollitakse artikli 10 kohaselt.
2.
EIP finantstehingute kooskõla Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkidega kontrollitakse artikli 10 kohaselt.
Kontrollimise lihtsustamiseks töötab EIP välja tulemuslikkuse näitajad, mis puudutavad rahastatud projektide arengu-, keskkonna- ja inimõigustega seotud aspekte ning võtavad arvesse tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni näitajaid.
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
EIP analüüsib hoolikalt ELi tagatisega projektide arengualaseid tahke.
EIP eeskirjad ja kord peavad sisaldama vajalikke sätteid projektide keskkonnaalase ja sotsiaalse mõju ning inimõigustega seotud tahkude hindamise kohta, tagamaks et käesoleva otsuse alusel toetatakse üksnes majanduslikult, finantsiliselt, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikke projekte.
1.
EIP analüüsib hoolikalt ELi tagatisega projektide arengualaseid tahke.
EIP eeskirjad ja kord peavad sisaldama vajalikke sätteid projektide keskkonnaalase ja sotsiaalse mõju ning inimõigustega seotud tahkude hindamise kohta, tagamaks et käesoleva otsuse alusel toetatakse üksnes majanduslikult, finantsiliselt, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt jätkusuutlikke projekte.
Komisjon annabEuroopa Parlamendile igal aastal analüüsi tulemuste kohta aru.
Selgitus
Hoolikas analüüs on EIP projektide hindamise keskmes.
Et Euroopa Parlament saaks EIP investeeringute läbipaistvust tõhusamalt kontrollida, peab komisjon andma parlamendile hoolika analüüsi tulemuste kohta täielikku ja täpset teavet.
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lisaks arengualaste tahkude eelhindamisele peaks EIP projekti rakendamise jooksul rohkem kontrollima muu hulgas projekti mõju arengule .
2.
Lisaks arengualaste tahkude eelhindamisele peaks EIP projekti rakendamise ja lõpuleviimise jooksul põhjalikult kontrollima muu hulgas projekti mõju arengule , keskkonnale ja inimõigustele.
Kontrollida tuleks ka finantsvahendajate tegevust.
Kontrolli tulemused tehakse avalikkusele korrapäraselt teatavaks.
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
EIP peab täiendama oma maksuvabade finantskeskuste poliitikat ning minema kaugemale OECD nimekirjade praegustest võrdsetest tingimustest ja võtma arvesse kõiki jurisdiktsioone, mis võiksid lubada maksustamise vältimist või maksudest kõrvalehoidmist arengumaades.
Selgitus
Praegune OECD nimekiri koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide kohta põhineb nõrkadel kriteeriumidel, nagu 12 maksualase teabe vahetamise lepingu sõlmimine.
See on täiesti ebapiisav ja paljud eksperdid nõuavad, et pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonide suhtes võetaks vastu rangemad kriteeriumid.
Tax Justice Network on oma finantssaladuse indeksis (Financial secrecy Index) töötanud välja alternatiivsed kriteeriumid ja metoodika.
Euroopa Parlament on juba nõudnud, et EIP kohaldaks maksuparadiiside kasutamisel arengumaadesse investeerimisel OECD kriteeriumidest rangemaid kriteeriume.
Muudatusettepanek
16
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 10 a
Pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonid
EIP tagab, et kõik toetust saavad pangad ja muud finantsvahendajad rakendavad pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonide kasutamise vastaseid rangeid kaitsemeetmeid.
Selgitus
Praegune OECD nimekiri koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide kohta põhineb nõrkadel kriteeriumidel, nagu 12 maksualase teabe vahetamise lepingu sõlmimine.
See on täiesti ebapiisav ja paljud eksperdid nõuavad, et pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonide suhtes võetaks vastu rangemad kriteeriumid.
Tax Justice Network on oma finantssaladuse indeksis (Financial secrecy Index) töötanud välja alternatiivsed kriteeriumid ja metoodika.
Euroopa Parlament on juba nõudnud, et EIP kohaldaks maksuparadiiside kasutamisel arengumaadesse investeerimisel OECD kriteeriumidest rangemaid kriteeriume.
MENETLUS
Pealkiri
ELi tagatise andmine Euroopa Investeerimispangale ELi välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
Viited
KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Vastutav komisjon
BUDG
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
DEVE
19.5.2010
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Thijs Berman
5.5.2010
Vastuvõtmise kuupäev
9.11.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
17
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Thijs Berman, Corina Creţu, Nirj Deva, Charles Goerens, Catherine Grèze, András Gyürk, Eva Joly, Filip Kaczmarek, Gay Mitchell, Norbert Neuser, Bill Newton Dunn, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Michèle Striffler, Alf Svensson, Eleni Theocharous, Ivo Vajgl, Anna Záborská, Iva Zanicchi
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Judith Sargentini
12.11.2010
RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
( KOM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
Arvamuse koostaja: William (The Earl of) Dartmouth
LÜHISELGITUS
1.
ETTEPANEKU TAUST
Euroopa Liit annab Euroopa Investeerimispangale (EIP) eelarvetagatise, mis katab Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide toetuseks väljaspool Euroopa Liitu tehtud laenu- ja tagatistehingutega seotud riigiriski ja poliitilised riskid.
ELi tagatis EIP välistehingutele on tõhus vahend, millega ühendatakse Euroopa Liidu eelarvelised vahendid (ELi tagatist toetava välistegevuse tagatisfondi rahastamise kaudu) EIP enda vahenditega, tuginedes EIP majanduslikule tugevusele ja tagades samal ajal, et see ei kahjusta EIP majanduslikku olukorda.
Uude otsusesse lisatavad uued elemendid on järgmised.
* Otsusega reservi arvatud 2 miljardi euro suurune „lisavolitus” aktiveeritakse.
Lisavolitus aktiveeritakse mitte üksikute piirkondlike ülemmäärade suurendamisena, vaid selliste projektidega seotud volitusena, mis toetavad kliimamuutuste vastast võitlust kõigis otsusega hõlmatud piirkondades.
* ELi tagatisega tehingute praegune piirkondlike eesmärkide süsteem asendatakse horisontaalsete kõrgetasemeliste eesmärkidega, mis hõlmavad kõiki välislaenude andmise volituse alla kuuluvaid piirkondi.
Kõnealused kõrgetasemelised eesmärgid esitatakse kavandatud otsuse artiklites ja need hõlmavad selliseid valdkondi nagu kliimamuutused, sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur ning kohaliku erasektori areng.
* Komisjon töötab koostöös EIPga ja konsulteerides Euroopa välisteenistusega (EEAS) välja tegevussuunised välislaenude andmise volituse alla kuuluva piirkondade kohta, et EIP meetmete rakendamine oleks paremini kooskõlas välislaenude andmise volituse ja ELi piirkondlike strateegiate kõrgetasemeliste üldeesmärkidega.
* Suurendatakse EIP suutlikkust, et toetada ELi arengueesmärke järgmiste meetmete kaudu:
*EIP välislaenude andmise volituse aktiveerimine seoses Islandi, Valgevene, Liibüa, Iraagi ja Kambodžaga.
2.
ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
Käesolev Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanek põhineb kahel õiguslikul alusel – Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 209 ja 212.
3.
MUUDATUSETTEPANEKUD
EIP loodi Rooma lepinguga 1958. aastal Euroopa Liidu pikaajalisi laene andva pangana.
EIP on eelkõige pank, mis peaks tegutsema tavaliste äri- ja panganduspõhimõtete alusel.
EIP tegevusstrateegia kohaselt on panga eesmärk: 1) rahastada elujõulisi investeerimisprojekte ning 2) laenata eespool nimetatud projektide rahastamiseks kapitaliturgudelt.
Seda strateegiat silmas pidades on pangale antav ELi tagatis selgelt erand.
Tuleks tagada, et tagatis ei põhjustaks kõrvalekaldeid EIP tehingute usaldusväärsest finantsjuhtimisest ning et pangal endal oleks äriline sõltumatus rahastatavate projektide hindamisel ja valimisel.
Lisaks peavad Euroopa maksumaksjad olema teadlikud liidu eelarvele avalduda võivast ohust, mida need sageli väga keerulised rahastamisotsused tekitavad.
Samuti tuleks teha selgeks, et panga tegevusstrateegiat tuleb austada ning EIP antavate vahendite varjus ei eraldataks vahendeid, mis on ette nähtud arenguks.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(1) Lisaks oma põhiülesandele rahastada investeeringuid Euroopa Liidus on Euroopa Investeerimispank (EIP) 1963. aastast alates teinud finantstehinguid väljaspool Euroopa Liitu, et toetada Euroopa Liidu välispoliitikat.
See võimaldab ELi eelarvelisi vahendeid, mis on kättesaadavad Euroopa Liidu välistele piirkondadele, täiendada abisaajate riikide kasuks EIP majandusliku tugevusega.
(1) Lisaks oma põhiülesandele rahastada investeeringuid Euroopa Liidus on Euroopa Investeerimispank (EIP) 1963. aastast alates teinud finantstehinguid väljaspool Euroopa Liitu, et toetada Euroopa Liidu välispoliitikat.
See võimaldab ELi eelarvelisi vahendeid, mis on kättesaadavad Euroopa Liidu välistele piirkondadele, täiendada abisaajate riikide kasuks EIP majandusliku tugevusega.
ELi välispoliitikat toetavates EIP tehingutes tuleks lähtuda usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest.
Selgitus
Eespool nimetatud volituse alusel läbi viidud tehingud on pangatehingud, mille tagatiseks on Euroopa maksumaksjate raha.
Poliitilistest eesmärkidest hoolimata peab otsus sisaldama kohustust hallata neid tagatisi ja nendega seotud EIP tehinguid majanduslikult jätkusuutlikul ning äriliselt vastutustundlikul viisil.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(1 a) Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 209 koostoimes sama lepingu artikliga 208 sätestatakse, et EIP aitab oma põhikirjas esitatud tingimuste kohaselt kaasa liidu arengukoostöö poliitika teostamiseks vajalike meetmete rakendamisele.
Selgitus
Viide Euroopa Kohtu 6. novembri 2008. aasta otsusele kohtuasjas C-155/07: Euroopa Parlament v. nõukogu seoses aluslepingust tulenevate EIP kohustustega.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 8
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8) Lisaks piirkondlikele ülemmääradele tuleks aktiveerida 2 miljardi euro suurune lisavolitus ning eraldada see rahastamispaketina, mille kaudu toetatakse EIP finantstehinguid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise valdkonnas kõigis volituse alla kuuluvates piirkondades.
EIP võiks panustada oma eriteadmiste ja vahenditega tihedas koostöös komisjoniga, et aidata riigiasutustel ja erasektoril võidelda kliimamuutustega ning kasutada võimalikult hästi olemasolevat rahastamist.
Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise projektide puhul tuleks EIP vahendeid täiendada võimaluse korral Euroopa Liidu eelarve raames kättesaadavate soodusvahenditega, ühendades kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamiseks ettenähtud toetused ja laenud Euroopa Liidu välisabiga tõhusalt ja järjekindlalt.
(8) Lisaks piirkondlikele ülemmääradele tuleks aktiveerida 2 miljardi euro suurune lisavolitus ning eraldada see rahastamispaketina, mille kaudu toetatakse EIP finantstehinguid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise valdkonnas kõigis volituse alla kuuluvates piirkondades.
EIP võiks panustada oma eriteadmiste ja vahenditega tihedas koostöös komisjoniga, et aidata riigiasutustel ja erasektoril võidelda kliimamuutustega ning kasutada võimalikult hästi olemasolevat rahastamist.
Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohandumise projektide puhul tuleks EIP vahendeid täiendada võimaluse korral Euroopa Liidu eelarve raames kättesaadavate soodusvahenditega, ühendades kliimamuutuste vastu võitlemise rahastamiseks ettenähtud toetused ja laenud Euroopa Liidu välisabiga tõhusalt ja järjekindlalt.
Sellega seoses on asjakohane, et komisjoni poolt Euroopa Parlamendile igal aastal esitatav aruanne sisaldaks üksikasjalikku ülevaadet nende projektide rahastamiseks kasutatud rahalistest vahenditest ja et selles määratletaks lisavolituse kohased tagatised ning toetuste ja laenude summad.
Selgitus
Tagatisi ja muid rahalisi vahendeid võib ühendada.
Seega on väga oluline, et Euroopa Parlament saaks igal aastal ülevaate igasugusest käesoleva otsusega seotud rahastamisest.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 10
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10) Lisaks leiti hinnangus, et kuigi hindamisperioodil (2000–2009) tehtud EIP tehingud olid üldiselt kooskõlas Euroopa Liidu välispoliitikaga, peaksid Euroopa Liidu poliitilised eesmärgid kajastuma EIP tegevuses üksikasjalikumalt ja struktureeritumalt.
(10) Lisaks leiti hinnangus, et kuigi hindamisperioodil (2000–2009) tehtud EIP tehingud olid üldiselt kooskõlas Euroopa Liidu välispoliitikaga, peaksid Euroopa Liidu poliitilised eesmärgid kajastuma EIP tegevuses üksikasjalikumalt ja struktureeritumalt.
On asjakohane tagada, et tehinguid viiakse läbi majanduslikult jätkusuutlikul viisil ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 11
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11) Selleks et suurendada volituse kooskõlastatust ja keskenduda EIP välisfinantstehingutes rohkem Euroopa Liidu poliitika toetamisele ning suurendada võimaluse piires abisaajate kasu, tuleks käesoleva otsusega näha ette, et volituses sätestatakse EIP finantstehingute jaoks kõigis kõlblikes riikides horisontaalsed kõrgetasemelised eesmärgid, tuginedes EIP suhtelisele tugevusele valdkondades, kus ta on häid tulemusi saavutanud.
Kõikides käesoleva otsusega hõlmatud piirkondades peaks EIP seega rahastama selliste valdkondade projekte nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur (eriti transport, energia, sh taastuvenergia, energiajulgeolek, keskkonnainfrastruktuur, sh vesi ja kanalisatsioon, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) ning kohaliku erasektori areng, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine.
Osutatud valdkondades peaks EIP finantstehingute peamine eesmärk olema piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning ELi majanduslik integratsioon.
(11) Selleks et suurendada volituse kooskõlastatust ja keskenduda EIP välisfinantstehingutes rohkem Euroopa Liidu poliitika toetamisele ning suurendada võimaluse piires abisaajate kasu, tuleks käesoleva otsusega näha ette, et volituses sätestatakse EIP finantstehingute jaoks kõigis kõlblikes riikides horisontaalsed kõrgetasemelised eesmärgid, tuginedes EIP suhtelisele tugevusele valdkondades, kus ta on häid tulemusi saavutanud.
Kõikides käesoleva otsusega hõlmatud piirkondades peaks EIP seega rahastama selliste valdkondade projekte nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur (eriti transport, energia, sh taastuvenergia, teadus- ja arendustegevus uute energiaallikate valdkonnas, energiajulgeolek, keskkonnainfrastruktuur, sh vesi ja kanalisatsioon, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) ning kohaliku erasektori areng, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine , et tõhustada säästvat majanduskasvu ja töökohtade loomist .
Tuleks meenutada, et VKEde juurdepääsu parandamine kapitalile võib olla majandusarengu ergutamisel ja tööpuuduse vastu võitlemisel väga oluline.
Osutatud valdkondades peaks EIP finantstehingute peamine eesmärk olema piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning ELi majanduslik integratsioon.
EIP võib toetada ELi kohalolekut partnerriikides selliste välismaiste otseinvesteeringutega, mis edendavad tehnoloogia ja teadmiste edasiandmist, kas investeeringutena eelnimetatud valdkondadesse või oma vastutusel.
EIP peaks andma panuse Euroopa otsestesse välisinvesteeringutesse partnerriikides, kaasa arvatud mõlemapoolselt kasulike avaliku ja erasektori partnerlussuhete raames, et soodustada eelnimetatud projektivaldkondades innovatsiooni ja arengut.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 11 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11 a) Et EIP suudaks tõhusalt VKEsid aidata, peaks EIP tegema koostööd abikõlblike riikide kohalike finantsvahendusettevõtetega, kes on ka varem oma klientidele intressisoodustusi edastanud, eesmärgiga kontrollida klientide projektide vastavust ELi arengueesmärkidele ja pakkuda turul saadaoleva rahastamisega võrreldes lisandväärtust.
Finantsvahendajate tegevus VKEde toetamisel peaks olema täiesti läbipaistev ja sellest tuleks korrapäraselt EIPle aru anda.
Selgitus
Kohandumine on poliitikavaldkond, kus kohalikku olukorda tuleb eriti põhjalikult arvesse võtta ja kus finantsvahendajate tõhus tegutsemine on äärmiselt oluline.
Seetõttu peaks EIP veenduma, et finantsvahendajad on vastutustundlikud ja annavad soodustusi oma klientidele edasi kooskõlas EIP programmide eesmärkidega.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 15 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(15 a) EIP toetab aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks kõikides piirkondades, kus ta tegutseb.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 16
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(16) EIP tegevus naaberriikides peaks toimuma Euroopa naabruspoliitika raames, mille kohaselt püüab Euroopa Liit arendada naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, et luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb Euroopa Liidu väärtustel ja mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted.
Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks rakendavad Euroopa Liit ja tema partnerid ühiselt kokkulepitud kahepoolseid tegevuskavu, milles on määratletud prioriteedid muu hulgas poliitilistes ja julgeolekuküsimustes, kaubandus- ja majandusasjades, keskkonnaprobleemide ning transpordi- ja energiavõrkude integratsiooni valdkonnas.
Vahemere Liit, idapartnerlus ja Musta mere sünergia on mitmepoolsed piirkondlikud algatused, mis täiendavad Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on suurendada koostööd Euroopa Liidu ja naabruses asuvate, sarnaste probleemidega ja/või samas geograafilises piirkonnas paiknevate riikide rühma vahel.
Vahemere Liit toetab suuremat sotsiaalmajanduslikku , üksmeelel põhinevat piirkondlikku integratsiooni, säästvat arengut ja teadmiste kogumist, rõhutades vajadust suurendada finantskoostööd, et toetada piirkondlikke ja riikidevahelisi projekte.
Idapartnerluse eesmärk on luua vajalikud tingimused, et kiirendada poliitilist lähenemist ja edendada majanduslikku integratsiooni Euroopa Liidu ja idapoolsete partnerriikide vahel.
Venemaa Föderatsioonil ja Euroopa Liidul on ulatuslik strateegiline partnerlus, mis on Euroopa naabruspoliitikast erinev ning mida iseloomustavad ühisruumid ja tegevuskavad.
Seda täiendab mitmepoolsel tasandil põhjamõõde, mis tagab Euroopa Liidu, Venemaa, Norra ja Islandi vahelise koostöö raamistiku.
(16) EIP tegevus naaberriikides peaks toimuma Euroopa naabruspoliitika raames, mille kohaselt püüab Euroopa Liit arendada naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, et luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb Euroopa Liidu väärtustel ja mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted.
Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks rakendavad Euroopa Liit ja tema partnerid ühiselt kokkulepitud kahepoolseid tegevuskavu, milles on määratletud prioriteedid muu hulgas poliitilistes ja julgeolekuküsimustes, kaubandus- ja majandusasjades, keskkonna- ja sotsiaalprobleemide ning transpordi- ja energiavõrkude integratsiooni valdkonnas , nagu Nabucco gaasijuhtme projekt, mis on ELile eriti tähtis .
Vahemere Liit, idapartnerlus ja Musta mere sünergia on mitmepoolsed piirkondlikud algatused, mis täiendavad Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on suurendada koostööd Euroopa Liidu ja naabruses asuvate, sarnaste probleemidega ja/või samas geograafilises piirkonnas paiknevate riikide rühma vahel.
Vahemere Liit toetab suuremat sotsiaal-majanduslikku arengut, solidaarsust, piirkondlikku integratsiooni, säästvat arengut ja teadmiste kogumist, rõhutades vajadust suurendada finantskoostööd, et toetada piirkondlikke ja riikidevahelisi projekte ja VKEsid .
Idapartnerluse eesmärk on luua vajalikud tingimused, et kiirendada poliitilist lähenemist ja edendada majanduslikku integratsiooni Euroopa Liidu ja idapoolsete partnerriikide vahel.
Venemaa Föderatsioonil ja Euroopa Liidul on ulatuslik strateegiline partnerlus, mis on Euroopa naabruspoliitikast erinev ning mida iseloomustavad ühisruumid ja tegevuskavad.
Seda täiendab mitmepoolsel tasandil põhjamõõde, mis tagab Euroopa Liidu, Venemaa, Norra ja Islandi vahelise koostöö raamistiku.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 2 – lõige 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 a.
Nii üldvolitust kui kliimamuutuste volitust tuleb hallata usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
EIP suurendab järk-järgult tegevust sotsiaalsektorites, näiteks tervishoiu ja hariduse valdkondades.
3.
EIP suurendab tegevust sotsiaalsektorites, näiteks tervishoiu , hariduse ja tööpuuduse leevendamise valdkondades , et saavutada 2015. aastaks aastatuhande arengueesmärgid, samuti kohalike asutuste haldussuutlikkuse ja tõhususe parandamiseks .
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 6 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lisaks arengualaste tahkude eelhindamisele peaks EIP projekti rakendamise jooksul rohkem kontrollima muu hulgas projekti mõju arengule.
2.
Lisaks arengualaste tahkude eelhindamisele peaks EIP korraldama projekti rakendamise jooksul põhjaliku kontrolli, mis hõlmab muu hulgas projekti mõju arengule , keskkonnale ja inimõigustele .
Kontrollitakse ka finantsvahendajate tegevust.
Kontrollimise tulemused tuleks korrapäraselt avalikustada.
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 8 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kui see on asjakohane, teeb EIP üha enam finantstehinguid koostöös muude rahvusvaheliste finantsasutuste või Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, et suurendada koostoimet, koostööd ja tõhusust ning tagada mõistlik riskide jagamine ja ühtsed tingimused projektidele ja sektoritele.
1.
Kui see on asjakohane, teeb EIP üha enam finantstehinguid koostöös muude rahvusvaheliste finantsasutuste või Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, et suurendada koostoimet, koostööd ja tõhusust ning tagada usaldusväärne ja mõistlik riskide jagamine ja ühtsed tingimused projektidele ja sektoritele.
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Aruandes antakse hinnang projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute kohta, samuti EIP finantstehingute kaudu Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide täitmiseks antud panuse kohta.
Aruandes hinnatakse eelkõige EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse artiklis 5 osutatud tegevussuuniseid, ja sellesse lisatakse jaotised Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse antud lisandväärtuse kohta, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
1.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Aruandes antakse hinnang projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute kohta, samuti EIP finantstehingute kaudu Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide täitmiseks antud panuse kohta.
Aruandes hinnatakse eelkõige EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse artiklis 5 osutatud tegevussuuniseid, ja sellesse lisatakse jaotised Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse antud lisandväärtuse kohta, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Aruanne sisaldab eelkõige kõigi nende liidu finantsvahendite üksikasjalikku kirjeldust, mida kasutatakse koos EIP ja muude rahastajate antavate vahenditega, andes seega detailse ülevaate käesoleva otsuse alusel tehtavate finantstehingutega seotud rahalistest kohustustest.
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lõike 1 kohaldamise eesmärgil esitab EIP komisjonile kord aastas aruande käesoleva otsuse kohaselt projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute ning Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide saavutamise kohta ning koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega.
2.
Lõike 1 kohaldamise eesmärgil esitab EIP komisjonile kord aastas aruande käesoleva otsuse kohaselt projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute ning Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide saavutamise kohta ning koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega.
Igast lepingust, mille EIP sõlmib muude rahvusvaheliste finantsasutuste või kahepoolsete asutustega ja mis on seotud käesoleva otsuse kohaste finantstehingute teostamisega, tuleks otsuse artiklis 10 osutatud komisjoni iga-aastases aruandes teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 14
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta lõpparuande 31. oktoobriks 2014.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta lõpparuande Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. oktoobriks 2014.
MENETLUS
Pealkiri
Euroopa Investeerimispangale ELi tagatise andmine Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
Viited
KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Vastutav komisjon
BUDG
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
INTA
19.5.2010
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
William (The Earl of) Dartmouth
1.6.2010
Arutamine parlamendikomisjonis
14.7.2010
30.8.2010
28.9.2010
Vastuvõtmise kuupäev
9.11.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
21
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
William (The Earl of) Dartmouth, Kader Arif, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Joe Higgins, Yannick Jadot, Bernd Lange, David Martin, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Niccolò Rinaldi, Helmut Scholz, Robert Sturdy, Keith Taylor, Jan Zahradil, Pablo Zalba Bidegain
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
George Sabin Cutaş, Béla Glattfelder, Małgorzata Handzlik, Maria Eleni Koppa, Elisabeth Köstinger, Jörg Leichtfried, Michael Theurer, Jarosław Leszek Wałęsa
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Anna Záborská
27.10.2010
EELARVEKONTROLLIKOMISJONI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
( KOM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
Arvamuse koostaja: Tamás Deutsch
LÜHISELGITUS
Euroopa Liit annab Euroopa Investeerimispangale (EIP) eelarvetagatise, mis katab Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide toetuseks väljaspool Euroopa Liitu tehtud laenu- ja tagatistehingutega seotud riigiriski ja poliitilised riskid.
ELi tagatise eesmärk on võimaldada EIP-l rahastada krediidipositsiooni kahjustamata investeeringuid väljaspool Euroopa Liitu sellistes riikides ja selliste tehingute puhul, millele on keeruline saada kapitaliturgudelt vastuvõetavatel tingimustel vahendeid.
Vahekokkuvõtte järeldustele tuginedes püütakse ettepanekuga tagada EIP välisfinantstehingutele antud ELi tagatise jätkumine praeguse finantsperspektiivi (2007–2013) ülejäänud aja jooksul, lisades samal ajal volitusse mitu uut elementi:
· 2 miljardi euro suuruse „lisavolituse” aktiveerimine kliimamuutuste vastaseks võitluseks;
· ELi tagatisega tehingute praeguse piirkondlike eesmärkide süsteemi asendamine horisontaalsete kõrgetasemeliste eesmärkidega, mis hõlmavad kõiki välislaenude andmise volituse alla kuuluvaid piirkondi;
· tegevussuuniste komisjonipoolne väljatöötamine koostöös EIPga ja konsulteerides Euroopa välisteenistusega (EEAS); suunised töötatakse välja välislaenude andmise volituse alla kuuluva iga piirkonna jaoks;
· EIP suutlikkuse suurendamine, et toetada ELi arengueesmärke, mis sisaldavad projektide sotsiaalseid ja arengualaseid tahke ning selliseid sektoreid nagu vesi ja kanalisatsioon, säästev transport, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine ning tervishoid ja haridus;
· EIP välislaenude andmise volituse aktiveerimine seoses Islandi, Valgevene, Liibüa, Iraagi ja Kambodžaga.
Raportööri esitatud muudatusettepanekud on koostatud eesmärgiga tõhustada otsuse ettepaneku eelarvekontrolli käsitlevaid tahke, mille hulgas väärivad esiletõstmist järgmised:
– maksete sissenõudmise kohta käiva teabe avalikustamise ning Euroopa Parlamendile aruande esitamise läbipaistvus;
– ELi tagatise abil rahastatud projektide raames tegelikult saavutatud konkreetsete tulemuste hindamine;
– ELi eelarvevahendite kasutamise kontrolliõiguse tagamine Euroopa Kontrollikojale.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekontrollikomisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 9 – lõige 4 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4 a.
Tagatise kasutuselevõtmisel annab EIP liidule üle kogu laekumata maksetega seotud võla või selle osa, nii et kreeditoridega seotud EIP õigused lähevad liidule üle koos kõigi nendega liituvate tagatistega.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Aruandes antakse hinnang projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute kohta, samuti EIP finantstehingute kaudu Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide täitmiseks antud panuse kohta.
Aruandes hinnatakse eelkõige EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse artiklis 5 osutatud tegevussuuniseid, ja sellesse lisatakse jaotised Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse antud lisandväärtuse kohta, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
1.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Aruandes antakse hinnang projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute kohta, samuti EIP finantstehingute kaudu Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide täitmiseks antud panuse kohta.
Aruandes hinnatakse eelkõige EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse artiklis 5 osutatud tegevussuuniseid, ja sellesse lisatakse jaotised Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse antud lisandväärtuse kohta, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Lisaks esitab EIP jätkuvalt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile kõik oma sõltumatud hindamisaruanded, milles hinnatakse EIP välislaenude andmise volituse kohaselt sooritatud konkreetsete tegevuste praktilisi tulemusi.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 11 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Täielikud üksikasjad kõigi artiklis 12 viidatud tagatislepingule vastavate maksete sissenõudmise juhtude kohta avaldatakse läbipaistvuse huvides komisjoni veebisaidil.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 11 – lõige 2 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 b.
Euroopa Kontrollikoda kontrollib üldeelarvesse kuuluva ELi tagatise alusel tehtud makseid ja maksete sissenõudmisi.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 12
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
EIP ja komisjon sõlmivad tagatislepingu, milles sätestatakse ELi tagatise andmise tingimused ja kord.
EIP ja komisjon sõlmivad tagatislepingu, milles sätestatakse ELi tagatise andmise tingimused ja kord, ning teavitavad sellest Euroopa Parlamenti .
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 12 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 12 a
Kontrollikoja teostatav kontroll
EIP-le antav liidu tagatis on allutatud kontrollikoja kontrollile.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 14
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta lõpparuande 31. oktoobriks 2014.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta lõpparuande Euroopa Parlamendile 31. oktoobriks 2014.
MENETLUS
Pealkiri
ELi tagatise andmine Euroopa Investeerimispangale ELi välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
Viited
KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Vastutav komisjon
BUDG
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
CONT
17.6.2010
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Tamás Deutsch
22.6.2010
Vastuvõtmise kuupäev
25.10.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
21
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Marta Andreasen, Jean-Pierre Audy, Zigmantas Balčytis, Andrea Cozzolino, Luigi de Magistris, Tamás Deutsch, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Cătălin Sorin Ivan, Elisabeth Köstinger, Bogusław Liberadzki, Monica Luisa Macovei, Jan Olbrycht, Aldo Patriciello, Crescenzio Rivellini, Bart Staes, Georgios Stavrakakis, Søren Bo Søndergaard
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Zuzana Brzobohatá, Ivailo Kalfin, Véronique Mathieu, Derek Vaughan, Janusz Wojciechowski
28.10.2010
MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMISJONI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis Euroopa Liidu välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
( KOM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
Arvamuse koostaja: George Sabin Cutaş
LÜHISELGITUS
Arvamuse koostaja hinnangul on uue otsusega sisse toodud elemendid positiivsed, kuna need suunavad EIPd investeerima projektidesse, mis aitavad võidelda kliimamuutuse vastu, arendada sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonna infrastruktuuri ning kohalikku erasektorit, eelkõige VKEsid.
EIP on tugev vahend, mis suudab selle otsuse toel toetada veelgi tõhusamalt ja nähtavamalt ELi koostöö- ja arengueesmärke.
Seetõttu peab arvamuse koostaja kliimamuutuste volitusega seotud rahastamise õiglast ja tasakaalustatud jagunemist piirkondade vahel väga oluliseks.
Otsuses peaks olema kesksel kohal VKEde juurdepääsu parandamine kapitalile, kuna see on hea võimalus ergutada majandustegevust ja võidelda tööpuuduse vastu.
Ka võib EIP toetada ELi kohalolekut partnerriikides tehnoloogia ja teadmiste edasiandmist edendavate otseinvesteeringutega kas investeeringutena eelnimetatud valdkondadesse või oma vastutusel.
Lõpetuseks on arvamuse koostaja seisukohal, et laenude kättesaadavuse ja tõhususe iga-aastane hindamine aitaks tagada laenude lõppsihtkohaga seonduva suurema läbipaistvuse ja vähendaks bürokraatiat.
Läbipaistvuse parandamiseks tuleks avalikustada kõik kokkulepped, mille EIP sõlmib muude rahvusvaheliste finantsasutuste või kahepoolsete asutustega ja mis on seotud selle otsuse kohaste finantstehingute teostamisega.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Majandus- ja rahanduskomisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 6 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(6 b) ELi tagatisega EIP finantseeringu saamiseks kõlblike või potentsiaalselt kõlblike piirkondade ja riikide loetelu on esitatud II lisas ja seda on eelmise otsusega võrreldes laiendatud.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(9) Kliimamuutuste volituse kohaste vahendite jaotamine peaks olema paindlik, et eraldatud rahalisi vahendeid oleks võimalik kasutada võimalikult kiiresti ja tõhusalt kolmeaastase perioodi jooksul aastatel 2011–2013.
Kui kõnealune kogurahastamine peaks ületama eraldatud 2 miljardit eurot, püüavad komisjon ja EIP tagada volitusega hõlmatud piirkondades vahendite tasakaalustatud jaotuse, võttes aluseks üldvolituse kohased välisabi prioriteedid.
(9) Kliimamuutuste volituse kohaste vahendite jaotamine peaks olema paindlik, et eraldatud rahalisi vahendeid oleks võimalik kasutada võimalikult kiiresti ja tõhusalt kolmeaastase perioodi jooksul aastatel 2011–2013 , tagades seejuures tasakaalustatud jaotuse piirkondade vahel sellel perioodil .
Kui kõnealune kogurahastamine peaks ületama eraldatud 2 miljardit eurot, püüavad komisjon ja EIP tagada volitusega hõlmatud piirkondades vahendite tasakaalustatud jaotuse, võttes aluseks üldvolituse kohased välisabi prioriteedid.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 11
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11) Selleks et suurendada volituse kooskõlastatust ja keskenduda EIP välisfinantstehingutes rohkem Euroopa Liidu poliitika toetamisele ning suurendada võimaluse piires abisaajate kasu, tuleks käesoleva otsusega näha ette, et volituses sätestatakse EIP finantstehingute jaoks kõigis kõlblikes riikides horisontaalsed kõrgetasemelised eesmärgid, tuginedes EIP suhtelisele tugevusele valdkondades, kus ta on häid tulemusi saavutanud.
Kõikides käesoleva otsusega hõlmatud piirkondades peaks EIP seega rahastama selliste valdkondade projekte nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur (eriti transport, energia, sh taastuvenergia, energiajulgeolek, keskkonnainfrastruktuur, sh vesi ja kanalisatsioon, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) ning kohaliku erasektori areng, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine.
Osutatud valdkondades peaks EIP finantstehingute peamine eesmärk olema piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning ELi majanduslik integratsioon.
(11) Selleks et suurendada volituse kooskõlastatust ja keskenduda EIP välisfinantstehingutes rohkem Euroopa Liidu poliitika toetamisele ning suurendada võimaluse piires abisaajate kasu, tuleks käesoleva otsusega näha ette, et volituses sätestatakse EIP finantstehingute jaoks kõigis kõlblikes riikides horisontaalsed kõrgetasemelised eesmärgid, tuginedes EIP suhtelisele tugevusele valdkondades, kus ta on häid tulemusi saavutanud.
Kõikides käesoleva otsusega hõlmatud piirkondades peaks EIP seega rahastama selliste valdkondade projekte nagu kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohandumine, sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur (eriti transport, energia, sh taastuvenergia, energiajulgeolek, keskkonnainfrastruktuur, sh vesi ja kanalisatsioon, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) ning kohaliku erasektori areng, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine ning väikelaenuprogrammid .
Meelde tuleks tuletada, et VKEde juurdepääsu parandamine kapitalile võib olla väga olulise tähtsusega majandustegevuse ergutamisel ja tööpuuduse vastu võitlemisel.
Osutatud valdkondades peaks EIP finantstehingute peamine eesmärk olema piirkondlik integratsioon partnerriikides, sealhulgas ühinemiseks valmistuvate riikide ja naaberriikide ning ELi majanduslik integratsioon.
EIP võib toetada ELi kohalolekut partnerriikides selliste välismaiste otseinvesteeringutega kas investeeringutena eelnimetatud valdkondadesse või omal vastutusel, mis edendavad tehnoloogia ja teadmiste edasiandmist.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 11 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11 a) VKEde toetamisel peaks EIP pakkuma rahastust seal, kus saab luua võimalikult palju lisandväärtust.
VKEdele abi pakkumisel peaks ta asuma partnerlussuhetesse ainult selliste kohalike finantsvahendusettevõtetega, kes vastavad komisjoni kehtestatud selgetele kriteeriumitele.
Need kriteeriumid peaksid keskenduma võimele toetada arengueesmärke vastavalt ELi arengupoliitikale ja pakkuda võrreldes turu rahastamisega lisandväärtust.
VKEdele antav toetus peaks olema täiesti läbipaistev ja EIP antavat lisandväärtust tuleks regulaarselt hinnata.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 16
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(16) EIP tegevus naaberriikides peaks toimuma Euroopa naabruspoliitika raames, mille kohaselt püüab Euroopa Liit arendada naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, et luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb Euroopa Liidu väärtustel ja mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted.
Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks rakendavad Euroopa Liit ja tema partnerid ühiselt kokkulepitud kahepoolseid tegevuskavu, milles on määratletud prioriteedid muu hulgas poliitilistes ja julgeolekuküsimustes, kaubandus- ja majandusasjades, keskkonnaprobleemide ning transpordi- ja energiavõrkude integratsiooni valdkonnas.
Vahemere Liit, idapartnerlus ja Musta mere sünergia on mitmepoolsed piirkondlikud algatused, mis täiendavad Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on suurendada koostööd Euroopa Liidu ja naabruses asuvate, sarnaste probleemidega ja/või samas geograafilises piirkonnas paiknevate riikide rühma vahel.
Vahemere Liit toetab suuremat sotsiaalmajanduslikku, üksmeelel põhinevat piirkondlikku integratsiooni, säästvat arengut ja teadmiste kogumist , rõhutades vajadust suurendada finantskoostööd, et toetada piirkondlikke ja riikidevahelisi projekte .
Idapartnerluse eesmärk on luua vajalikud tingimused, et kiirendada poliitilist lähenemist ja edendada majanduslikku integratsiooni Euroopa Liidu ja idapoolsete partnerriikide vahel.
Venemaa Föderatsioonil ja Euroopa Liidul on ulatuslik strateegiline partnerlus, mis on Euroopa naabruspoliitikast erinev ning mida iseloomustavad ühisruumid ja tegevuskavad.
Seda täiendab mitmepoolsel tasandil põhjamõõde, mis tagab Euroopa Liidu, Venemaa, Norra ja Islandi vahelise koostöö raamistiku.
(16) EIP tegevus naaberriikides peaks toimuma Euroopa naabruspoliitika raames, mille kohaselt püüab Euroopa Liit arendada naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, et luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb Euroopa Liidu väärtustel ja mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted.
Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks rakendavad liit ja tema partnerid ühiselt kokkulepitud kahepoolseid tegevuskavu, milles on määratletud prioriteedid muu hulgas poliitilistes ja julgeolekuküsimustes, kaubandus- ja majandusasjades, keskkonnaprobleemide ning transpordi- ja energiavõrkude integratsiooni valdkonnas , nagu Nabucco gaasijuhtme projekt ning muud gaasijuhtmeprojektid, mis on ELile eriti tähtsad .
Vahemere Liit, idapartnerlus ja Musta mere sünergia on mitmepoolsed piirkondlikud algatused, mis täiendavad Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on suurendada koostööd Euroopa Liidu ja naabruses asuvate, sarnaste probleemidega ja/või samas geograafilises piirkonnas paiknevate riikide rühma vahel.
Vahemere Liit toetab suuremat sotsiaalmajanduslikku, üksmeelel põhinevat piirkondlikku integratsiooni, säästvat arengut ja teadmiste kogumist.
Idapartnerluse eesmärk on luua vajalikud tingimused, et kiirendada poliitilist lähenemist ja edendada majanduslikku integratsiooni Euroopa Liidu ja idapoolsete partnerriikide vahel.
Venemaa Föderatsioonil ja Euroopa Liidul on ulatuslik strateegiline partnerlus, mis on Euroopa naabruspoliitikast erinev ning mida iseloomustavad ühisruumid ja tegevuskavad.
Seda täiendab mitmepoolsel tasandil põhjamõõde, mis tagab Euroopa Liidu, Venemaa, Norra ja Islandi vahelise koostöö raamistiku.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 23
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(23) Praktilised meetmed üldvolituse eesmärkide ja nende elluviimise sidumiseks sätestatakse piirkondlikes tegevussuunistes, mille töötab välja komisjon koos EIPga, konsulteerides vajaduse korral EEASiga poliitilistes küsimustes.
Kõnealustes suunistes tuleks lähtuda ELi laiemast poliitilisest raamistikust iga piirkonna jaoks, nendes tuleks kajastada Euroopa Liidu riigistrateegiaid ja nende eesmärk peaks olema tagada, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades.
Suunised tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos aruandega, mille komisjoni esitab kord aastas EIP välislaenude andmise volituse kohta.
(23) Pärast asjaomastes piirkondades läbi viidud konsultatsioone sätestatakse piirkondlikes tegevussuunistes, mille töötab välja komisjon koos EIPga, praktilised meetmed üldvolituse eesmärkide ja nende elluviimise sidumiseks, konsulteerides vajaduse korral poliitilistes küsimustes EEASiga .
Kõnealustes suunistes tuleks lähtuda ELi laiemast poliitilisest raamistikust iga piirkonna jaoks, nendes tuleks kajastada Euroopa Liidu riigistrateegiaid ja nende eesmärk peaks olema tagada, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades.
Suunised tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos aruandega, mille komisjoni esitab kord aastas EIP välislaenude andmise volituse kohta.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 27 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(27 a) EIP peaks valima finantspartnereid eriti hoolikalt ja läbipaistval viisil.
EIP peaks eelkõige tagama, et ELi tagatisega finantstehingutes kasutatavate EIP või tema partnerite finantsvahenditega ei aidataks mingil juhul kaasa mis tahes maksudest hoidumisele.
EIP peaks ühtlasi mitmekesistama nii palju kui võimalik oma finantspartnerite valikut sihtriikides.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 29
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(29) Käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvate Euroopa Liidu väliste finantstehingute puhul peaks EIP püüdma veelgi tõhustada koordineerimist ja koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, sealhulgas vajaduse korral sellistes valdkondades nagu sektoripõhiste tingimuste täitmine ja menetluse vastastikune usaldamine, kaasrahastamise kasutamise ja ülemaailmsetes algatustes (näiteks abi kooskõlastamist ja tõhusust edendavad algatused) osalemine.
EIP ja muude asutuste eespool osutatud meetmed peavad olema vastastikused ja eeldama, et EIP ning muude finantsasutuste jõupingutused on võrdväärsed, et meetmete rakendamine oleks tõhus.
Eelkõige on EIP finantseeringu idapoolsetes naaber- ja partnerriikides, Kesk-Aasias ja Türgis rakendamise üksikasjad sätestatud komisjoni, EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga kolmepoolses vastastikuse mõistmise memorandumis.
(29) Käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvate Euroopa Liidu väliste finantstehingute puhul peaks EIP püüdma veelgi tõhustada koordineerimist ja koostööd rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete finantsasutustega, sealhulgas vajaduse korral sellistes valdkondades nagu sektoripõhiste tingimuste täitmine ja menetluse vastastikune usaldamine, kaasrahastamise kasutamise ja ülemaailmsetes algatustes (näiteks abi kooskõlastamist ja tõhusust edendavad algatused) osalemine.
EIP ja muude asutuste eespool osutatud meetmed peavad olema vastastikused ja eeldama, et EIP ning muude finantsasutuste jõupingutused on võrdväärsed, et meetmete rakendamine oleks tõhus.
Eelkõige on EIP finantseeringu idapoolsetes naaber- ja partnerriikides, Kesk-Aasias ja Türgis rakendamise üksikasjad sätestatud komisjoni, EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga kolmepoolses vastastikuse mõistmise memorandumis.
Muude rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete finantsasutustega sõlmitud koostöölepingute alusel antava EIP rahastamise puhul tuleb järgida käesolevas otsuses sätestatud põhimõtteid.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 30
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(30) EIP aruandlust ja teabeedastust komisjonile tuleks suurendada, et võimaldada komisjonil kaasata kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse aruandesse käesoleva otsuse kohased EIP finantstehingud.
Kõnealuses aruandes tuleks eelkõige hinnata EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse tegevussuuniseid, ja sellesse tuleks lisada jaotised lisandväärtuse kohta kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Vajaduse korral tuleks aruandes osutada asjaolude olulisele muutumisele, mis õigustaks volituse edasist muutmist enne selle kehtivusaja lõppu.
(30) EIP aruandlust ja teabeedastust komisjonile tuleks suurendada, et võimaldada komisjonil kaasata kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse aruandesse käesoleva otsuse kohased EIP finantstehingud.
Kõnealuses aruandes tuleks eelkõige hinnata EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse tegevussuuniseid, ja sellesse tuleks lisada jaotised lisandväärtuse kohta kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete rahastajatega, sealhulgas kaasrahastamise kohta , samuti hinnangud laenude kättesaadavuse, läbipaistvuse ja tõhususe kohta .
Aruandes tuleks samuti hinnata seda, mil määral võtab EIP rahastatavate projektide valimise ja järelevalve puhul arvesse majanduslikku, finantsilist, keskkonnaalast ja sotsiaalset jätkusuutlikkust.
Aruandes peaks olema ka eraldi osa, milles hinnatakse üksikasjalikult käesoleva otsuse järgimiseks EIP poolt võetud meetmeid, millega jäetakse tagatise kohaldamisalast välja kõik tehingud, mis võiksid otseselt või kaudselt anda võimaluse või aidata kaasa mis tahes maksudest kõrvalehoidumisele, pöörates erilist tähelepanu EIP tehingutele, milles kasutatakse teatavaid finantsvahendeid.
Vajaduse korral tuleks aruandes osutada asjaolude olulisele muutumisele, mis õigustaks volituse edasist muutmist enne selle kehtivusaja lõppu.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu otsus
Põhjendus 31
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(31) EIP peaks finantstehinguid jätkuvalt tegema EIP kehtestatud eeskirjade ja korra, sh asjakohaste kontrollimeetmete ja maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks võetud meetmete kohaselt, kooskõlas kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) asjaomaste eeskirjade ja menetlustega,
(31) EIP peaks finantstehinguid jätkuvalt tegema EIP kehtestatud eeskirjade ja korra, sh asjakohaste kontrollimeetmete ja maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks võetud meetmete kohaselt, kooskõlas kontrollikoja ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) asjaomaste eeskirjade ja menetlustega.
EIP ei tohiks teha finantstehinguid jurisdiktsioonide kaudu, mis liigitatakse OECD standardite kohaselt nn maksuparadiisideks,
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 1 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
ELi tagatise saamiseks on kõlblikud käesoleva otsusega hõlmatud riikides teostatavatele investeerimisprojektidele ette nähtud EIP laenud ja laenutagatised, mis antakse EIP oma eeskirjade ja korra kohaselt Euroopa Liidu asjakohaste välispoliitika eesmärkide toetamiseks, kui EIP laen või laenutagatis on antud sõlmitud lepingu kohaselt, mis ei ole aegunud ja mida ei ole tühistatud („EIP finantstehingud”).
2.
ELi tagatise saamiseks on kõlblikud käesoleva otsusega hõlmatud riikides teostatavatele investeerimisprojektidele ette nähtud EIP laenud ja laenutagatised, mis antakse EIP oma eeskirjade ja korra kohaselt Euroopa Liidu asjakohaste välispoliitika eesmärkide toetamiseks, kui EIP laen või laenutagatis on antud sõlmitud lepingu kohaselt, mis ei ole aegunud ja mida ei ole tühistatud , ja tingimusel, et nendes ei kasutata otseselt ega kaudselt finantsvahendeid, mis annavad võimaluse või aitavad kaasa mis tahes maksudest kõrvalehoidumisele, mis on sätestatud II a lisas („EIP finantstehingud”).
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 1 – punkt a a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(a a) Kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste eesmärkidega kliimamuutuste valdkonnas peab EIP esitama 2012. aastaks strateegia selle kohta, kuidas järk-järgult ja pidevalt suurendada nende projektide osakaalu, mis edendavad CO 2 -heite vähendamist, ja kiiresti järguliselt lõpetada nende projektide toetamine, mis takistavad ELi kliimaalaste eesmärkide saavutamist.
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
EIP järgib käesolevas artiklis sätestatud üldisi eesmärke ja tagab nende järjepidevuse kõigis teostatavates projektides.
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 4 – lõige 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 a.
EIP ei tee finantstehinguid jurisdiktsioonide kaudu, mis liigitatakse OECD standardite kohaselt nn maksuparadiisideks või mis ei ole kooskõlas nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta intressimaksete kujul) sätestatud automaatset andmevahetust käsitlevate dünaamiliste sätetega.
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon töötab koos EIPga välja käesoleva otsuse kohast EIP finantseeringut käsitlevad piirkondlikud tegevussuunised.
Nende suuniste koostamisel konsulteerivad komisjon ja EIP vajaduse korral poliitilistes küsimustes Euroopa välisteenistusega (EEAS).
Tegevussuuniste eesmärk on tagada, et EIP rahastamistegevusega toetataks ELi poliitikat, ja nende aluseks on laiem ELi regionaalpoliitika raamistik, mille loovad komisjon ja EEAS.
Eelkõige tagatakse tegevussuunistega, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades, võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone ning nõukogu otsuseid ja järeldusi.
Komisjon teavitab kehtestatud suunistest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
EIP määratleb tegevussuunistes sätestatud raamistikus vastavad rahastamisstrateegiad ja tagab nende rakendamise.
1.
Pärast asjaomastes piirkondades läbi viidud konsultatsioone töötab komisjon koos EIPga välja käesoleva otsuse kohast EIP finantseeringut käsitlevad piirkondlikud tegevussuunised.
Nende suuniste koostamisel konsulteerivad komisjon ja EIP vajaduse korral poliitilistes küsimustes Euroopa välisteenistusega (EEAS).
Tegevussuuniste eesmärk on tagada, et EIP rahastamistegevusega toetataks ELi poliitikat, ja nende aluseks on laiem ELi regionaalpoliitika raamistik, mille loovad komisjon ja EEAS.
Eelkõige tagatakse tegevussuunistega, et EIP rahastamistegevus täiendab Euroopa Liidu vastavaid abipõhimõtteid, -kavu ja -vahendeid eri piirkondades, võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone ning nõukogu otsuseid ja järeldusi.
Komisjon teavitab kehtestatud suunistest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
EIP määratleb tegevussuunistes sätestatud raamistikus vastavad rahastamisstrateegiad ja tagab nende rakendamise.
Muudatusettepanek
16
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 5 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
EIP kehtestab ranged ja selgelt määratletud keskkonnaalased, sotsiaalsed ja inimõiguste alased normid ning arenguaspektidega seotud tulemuslikkuse näitajad, mis on kooskõlas Pariisi deklaratsiooniga.
Muudatusettepanek
17
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 7a
Läbipaistvus ja teabe avalikustamine
EIP teeb avalikkusele (vastavalt oma eeskirjadele kas elektroonilisel kujul või registri kaudu) otseselt kättesaadavaks dokumendid projektide kohta, mille eest EIP-le on antud ELi tagatis; see ei kehti dokumentide kohta, mis on osaks EIP sisesest otsuste vastuvõtmise protsessist ega nende dokumentide kohta, mis on kaitstud laenusaajatega sõlmitud kokkulepetega.
Kättesaadavaks tehtavat ja levitatavat teavet tuleb asjakohasel viisil ajakohastada ja see sisaldab vähemalt järgmist:
– projekti kirjeldus/kokkuvõte,
– projekti hindamisaruanded enne nõukogu heakskiidu saamist (hinnang mõjule, mida projekt avaldab keskkonnale, ühiskonnale, inimõigustele ja arengule),
– kohustused ja tingimused, mis puudutavad projekti keskkonna-, arengulisi ja inimõigustega seotud aspekte,
– kontrolliaruanded, mis puudutavad projekti arengulisi, keskkonna- ja ühiskondlikke aspekte,
– järelhindamisaruanded selle kohta, kuidas projekt aitab kaasa majandusarengule, vaesuse kaotamisele, keskkonnakaitsele ja inimõiguste tugevdamisele.
Muudatusettepanek
18
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 7 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 7b
Avalikkuse osalemine ja avalikkusega konsulteerimine
EIP aitab koos projekti promootoriga aktiivselt kaasa konsultatsioonide korraldamisele avalikkusega projekti arenguliste, keskkonna- ja ühiskondlike aspektide üle.
EIP määratleb kohaliku elanikkonna rühmad, keda EIP rahastatav projekt mõjutab või võib mõjutada, või kes võivad olla sellest huvitatud.
EIP tagab, et selliselt määratletud kohalikku elanikkonda teavitatakse sobival viisil ja õigeaegselt kõikidest olulisematest küsimustest, mis on seotud EIP tegevusega koha peal, ning et neile edastatakse asjassepuutuv teave ja dokumendid.
Osalemine peaks:
– hõlmama EIP tegevuse kõiki arengulisi, keskkonna- ja ühiskondlikke aspekte,
– soodustama mõtestatud osalemist kõigil tasanditel.
Siseriiklikul ja kohalikul tasandil tuleks asutada osalusplatvormid ja struktuurid, et tagada kõikide asjakohaste sidusrühmade, eriti valitsusväliste organisatsioonide aktiivne osalus.
EIP ja projekti promootor arvestavad osaluse tulemusega.
Tuleb sisse seada protestide esitamise ja nende lahendamise mehhanism, mis peab toimima osalemise protsessi ja EIP tegevuse käigus.
Muudatusettepanek
19
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Aruandes antakse hinnang projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute kohta, samuti EIP finantstehingute kaudu Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide täitmiseks antud panuse kohta.
Aruandes hinnatakse eelkõige EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse artiklis 5 osutatud tegevussuuniseid, ja sellesse lisatakse jaotised Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse antud lisandväärtuse kohta, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
1.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaselt teostatud EIP finantstehingute kohta kord aastas aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Aruandes antakse hinnang projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute kohta ning hinnangud laenude kättesaadavuse, läbipaistvuse ja tõhususe kohta , samuti hinnang EIP finantstehingute kaudu Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide täitmiseks antud panuse kohta.
Aruandes hinnatakse eelkõige EIP finantstehingute vastavust käesolevale otsusele, võttes arvesse artiklis 5 osutatud tegevussuuniseid, ja sellesse lisatakse jaotised Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamisse antud lisandväärtuse kohta, EIP poolt rahastatavate projektide valimise ja järelevalve juures keskkonnaalase ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse arvessevõtmise kohta, samuti jaotised koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega, sealhulgas kaasrahastamise kohta.
Aruandes antakse ühtlasi hinnang sellele, kuidas EIP kasutab inimressursse ja materiaalseid vahendeid oma tegevuses väljaspool liitu.
Lisaks on aruandes eraldi osa, milles hinnatakse üksikasjalikult EIP poolt võetud meetmeid, mille abil jäetakse tagatise kohaldamisalast välja kõik tehingud, mis võiksid otseselt või kaudselt anda võimaluse või aidata kaasa mis tahes maksudest kõrvalehoidumisele, pöörates erilist tähelepanu EIP tehingutele, milles kasutatakse finantsvahendeid.
Muudatusettepanek
20
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lõike 1 kohaldamise eesmärgil esitab EIP komisjonile kord aastas aruande käesoleva otsuse kohaselt projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute ning Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide saavutamise kohta ning koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega.
2.
Lõike 1 kohaldamise eesmärgil esitab EIP komisjonile kord aastas aruande käesoleva otsuse kohaselt projekti, sektori, riigi ja piirkonna tasandil tehtud EIP finantstehingute , laenude kättesaadavuse, läbipaistvuse ja tõhususe ning Euroopa Liidu välispoliitika eesmärkide ja strateegiliste eesmärkide saavutamise kohta ning koostöö kohta komisjoni, rahvusvaheliste finantsasutuste ja kahepoolsete asutustega.
Igast lepingust, mille EIP sõlmib muude rahvusvaheliste finantsasutuste või kahepoolsete asutustega ja mis on seotud selle otsuse kohaste finantstehingute teostamisega, tuleks komisjoni aastaaruandes teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
Avalikustatakse kõik vastastikuse mõistmise memorandumid, mille EIP sõlmib muude rahvusvaheliste finantsasutuste või kahepoolsete asutustega ja mis on seotud selle otsuse kohaste finantstehingute teostamisega.
Muudatusettepanek
21
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 10 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
EIP esitab lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud teabe omal kulul.
5.
EIP avalikustab ja esitab lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud teabe omal kulul.
Muudatusettepanek
22
Ettepanek võtta vastu otsus
Artikkel 14
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta lõpparuande 31. oktoobriks 2014.
Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta lõpparuande Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. oktoobriks 2014.
Muudatusettepanek
23
Ettepanek võtta vastu otsus
II lisa – punkti A alapunkt 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Horvaatia, Türgi, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.
Horvaatia, Türgi, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Island .
Muudatusettepanek
24
Ettepanek võtta vastu otsus
II lisa – punkti A alapunkt 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, Kosovo ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel , Island .
Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, Kosovo ÜRO julgeolekukomitee resolutsiooni 1244 (1999) alusel.
MENETLUS
Pealkiri
ELi tagatise andmine Euroopa Investeerimispangale ELi välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
Viited
KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Vastutav komisjon
BUDG
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
ECON
17.6.2010
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
George Sabin Cutaş
15.6.2010
Arutamine parlamendikomisjonis
28.9.2010
18.10.2010
Vastuvõtmise kuupäev
26.10.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
37
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Burkhard Balz, Slavi Binev, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, Ildikó Gáll-Pelcz, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Werner Langen, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Ivari Padar, Anni Podimata, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Kay Swinburne, Marianne Thyssen
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Sophie Auconie, Sari Essayah, Ashley Fox, Enrique Guerrero Salom, Thomas Mann, Gay Mitchell, Gianni Pittella, Andreas Schwab, Tatjana Ždanoka
MENETLUS
Pealkiri
ELi tagatise andmine Euroopa Investeerimispangale ELi välistele projektidele antavatest laenudest ja tagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks
Viited
KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
EP-le esitamise kuupäev
21.4.2010
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
19.5.2010
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
AFET
19.5.2010
DEVE
19.5.2010
INTA
19.5.2010
CONT
17.6.2010
ECON
17.6.2010
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Ivailo Kalfin
10.5.2010
Vastuvõtmise kuupäev
26.1.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
20
2
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Damien Abad, Alexander Alvaro, Marta Andreasen, Reimer Böge, Lajos Bokros, Giovanni Collino, Göran Färm, Salvador Garriga Polledo, Ivars Godmanis, Estelle Grelier, Lucas Hartong, Jutta Haug, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Ivailo Kalfin, Alain Lamassoure, Nadezhda Neynsky, Miguel Portas, Angelika Werthmann, Jacek Włosowicz
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Roberto Gualtieri, Jan Mulder
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Marit Paulsen
