Saadikud mures valimiseelse Birma tuleviku pärast
Välissuhted
2010-02-17 - 14:58
Nobeli preemia ja Sahharovi auhinna laureaat Aung San Suu Kyi on koduarestis olnud 1990. aastast alates. ©BELGA_AFP_PORNCHAI KITTIWONGSAKUL Olukord Birmas, kus üle 20 aasta toimuvad sel aastal esimesed valimised, oli parlamendiliikmete luubi all lõppenud istungil.
Saadikud väljendasid resolutsioonis sügavat muret Aung San Suu Kyi hiljutise kohtuprotsessi, süüdimõistmise ja karistamise üle ning nõudsid tema kohest ja tingimusteta vabastamist, nõudes, et talle antaks õigus tulevatel valimistel osalemiseks.
Uue põhiseaduse alusel ei ole Aung San Suu Kyil, Rahvusliku Demokraatialiiga (NLD) juhil ja Nobeli rahupreemia laureaadil võimalik kandideerida avalikule ametikohale.
Resolutsioonis rõhutavad saadikud, et praegustel tingimustel ei saa valimised olema vabad ega demokraatlikud.
Prantsuse parlamendiliige Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL) ütles kolleegidele, et "viimati valiti parlamendiliikmed demokraatlikult 1990. aastal.
Nüüd on nad kõik vahistatud või sunnitud tagasi astuma.
Birmas on 2000 poliitvangi."
Paljud kardavad, et valimised on sõjaväelisele režiimile võimalus välismaailma silmis legitimiseerida oma valitsus.
"Kui valimised toimuvad vastavalt armee koostatud põhiseadusele, siis nad lihtsalt seadustavad viis aastakümmet kestnud sõjalise võimu ja annavad armeele 25% parlamendi kohtadest," ütles Belgia sotsiaaldemokraat Véronique De Keyser.
Saadikud mõistsid karmide sõnadega hukka etnilise puhastuse kampaaniad, mida Birma valitsus viib läbi vähemuste suhtes, sh nende suhtes, kes otsivad varjupaika naaberriikides.
2009. aasta mais toimunud Birma sõjaväe ja Demokraatliku Kareni Budistliku Armee (DKBA) rünnakud sundisid oma kodudest lahkuma tuhandeid tsiviilelanikke ja umbes 5000 inimest põgenema Taisse; arvestades tõsist ohtu, et kareni põgenike tagasipöördumisel pannakse nende kallal toime ränki inimõiguste rikkumisi, sh sunnitööd ja vägistamisi Birma sõjaväe sõdurite poolt.
"Täname Taimaad, kes ei täitnud palvet kareni põgenike tagasisaatmise kohta Birmasse," ütles soome koservatiivist parlamendiliige Eija-Riitta Korhola istungiarutelul.
Tema sõnul on Birma inimõiguste osas üks kõige kaitsetumaid riike maailmas.
"Olukord ei tundu paranevat."
Charles Tannock Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioonist märkis, et "väejuhid võivad meie palveid ignoreerida, kuid see ei muuda palveid vähemväärtuslikemaks, sest demokraatidena on meil pühalik kohustus hukka mõista metslus, kus iganes maailmas me sellega kokku ei puutuks".
20100212STO68928 Resolutsioon Birma kohta
ET
1
PHOTO
20100215PHT69018.jpg
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0033 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
