P6_TA(2005)0063
Ühenduse lennujuhilitsents ***I
A6-0038/2005
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastu võtmiseks ühenduse lennujuhilitsentsi kohta ( KOM(2004)0473 – C6-0076/2004 – 2004/0146(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2004)0473 ) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6-0076/2004 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A6-0038/2005 );
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjonil asi uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;
3.
teeb oma presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
P6_TC1-COD(2004)0146
Euroopa Parlamendi seisukoht vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2005 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/.../EÜ
ühenduse lennujuhilitsentsi kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse
Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,
võttes arvesse komisjoni
ettepanekut,
võttes arvesse
Euroopa
majandus- ja sotsiaalkomitee
arvamust,
ELT
võttes arvesse regioonide komitee
arvamust,
ELT
toimides
asutamislepingu artiklis 251
sätestatud korras
Euroopa Parlamendi 8.3.2005 seisukoht.
ning
arvestades järgmist: 1)
Ühtset
Euroopa
taevast käsitlevate õigusaktide rakendamine
nõuab
üksikasjalikumate õigusaktide kehtestamist
,
eelkõige
lennujuhtide
litsentsimise korralduse kohta
,
et
tagada kõrgeimad vastutuse ja pädevuse standardid
, parandada
lennujuhtide
kättesaadavust ja
soodustada
litsentside vastastikust tunnustamist,
nagu on ette nähtud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu
10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus)
ELT L
96,
31.3.2004
, lk 10.
, artiklis 5
, püüeldes samal ajal eesmärgi poole parandada üldiselt lennuliikluse ohutust ja töötajate pädevust
.
2)
Sellise
ühenduse
litsentsi tutvustamine on vahend, et mõista lennujuhtide eriomast rolli
lennuliikluse juhtimisteenuste
turvalises ettevalmistuses.
Ühenduse pädevusstandardite rajamine vähendab ka killustumist antud valdkonnas, muutes töökorralduse kasvava regionaalse koostöö raamistikus
aeronavigatsiooniteenuste
pakkujate vahel tõhusamaks.
Käesolev direktiiv on seetõttu
ühtset
Euroopa
taevast käsitlevate õigusaktide
oluline osa.
3)
Direktiiv on sobivaim vahend, et määrata pädevusstandardid, mis jätavad ühiselt tunnustatud standardite elluviimise viisid liikmesriikide otsustada.
4)
Nagu viimaste lennuõnnetuste analüüsid on näidanud, sõltub ohutus iga lennuliikluse korraldamise ohutusahela elemendi töökindlusest.
See tähendab, et mainitud valdkonna töötajate pädevust tuleb tõhusamalt jälgida.
Pärast käesoleva direktiivi rakendamist peaks ühendus käivitama algatuse, mille eesmärk on reguleerida litsentsimis- ja kvalifikatsioonisüsteemi lennuliikluse korraldamise ohutusahela kutsealade puhul.
5)
Käesolev direktiiv rajatakse olemasolevatele rahvusvahelistele standarditele.
Rahvusvaheline
Tsiviillennunduse Organisatsioon
(
RTO
) on vastu võtnud lennujuhi
litsentsimistingimused
, sealhulgas keelenõuded.
Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (
EUROCONTROL
), mis asutati Rahvusvahelise konventsiooni ajal 13. detsembril 1960 ja mis on seotud koostööga lennuliikluse julgeoleku organisatsioonile, on vastu võtnud Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni julgeoleku regulatiivsed nõuded.
Vastavalt määruse (
EÜ
) nr 550/2004 artiklile 4 paigutab kõnealune direktiiv ümber Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni julgeoleku regulatiivses nõudes nr 5 määratud nõuded, mis puutuvad lennujuhtidesse.
6)
Ühenduse lennuliikluse eriline iseloom nõuab
ühenduse
pädevusstandardite tõhusat kasutamist üldise lennuliiklusega seotud
aeronavigatsiooniteenuste
pakkujate värvatud lennujuhtidelt.
7)
Ühenduse litsentside väljastamise süsteem peab tagama, et litsentsitud lennujuhid saaksid piisava väljaõppe ohutuse, turvalisuse ja kriisijuhtimise tehnikate alal.
8)
Enne käesoleva direktiivi jõustumist siseriikliku õiguse kohaselt väljastatud litsentside kehtivust ei tohi kahtluse alla seada.
9)
Juhul, kui liikmesriigid astuvad samme, et tagada kooskõla
ühenduse
nõudmistega, peavad järelevalvet ja nõustumise kinnitamist teostavad asutused olema piisavalt iseseisvad väljaõppe pakkujatest.
Need asutused peavad samuti olema suutelised oma ülesandeid tõhusalt täitma.
10)
Aeronavigatsiooniteenuste
eest hoolitsemine nõuab kõrgelt kvalifitseeritud personali, kelle pädevust on võimalik tõestada mitmel viisil.
Lennujuhile on kohased vahendid ühenduse litsents, mida vaadeldakse kui teatud laadi diplomit ja mis kuulub konkreetsele lennujuhile.
Litsentsi klassifikatsioon näitab ära lennuliikluse teenuse laadi, mida konkreetne lennujuht on pädev pakkuma.
Samal ajal peegeldavad litsentsis sisalduvad
kinnitused
nii lennujuhi eriomaseid oskuseid ja järelevalveasutuste ametlikku kinnitust teenuste pakkumise kohta konkreetses sektoris või sektorite grupis.
Seetõttu peavad asutused litsentsi väljastamisel või
kinnituste
kehtivust pikendades olema valmis hindama lennujuhtide oskusi; asutused peavad olema valmis ka pädevuse kahtluse korral litsentsi ajutiseks kõrvaldamiseks selle
kinnituste
eemaldamise teel.
Katsega õiglase kultuuri edendamiseks ei peaks kõnealune direktiiv moodustama automaatse ühenduslüli juhtumi ja litsentsi ajutise kõrvaldamise vahel.
Litsentsi kõrvaldamist tuleks kaalutleda kui viimast abinõud äärmuslikel juhtudel, millel ei ole seost kahtlusaluse pädevusega.
11)
Liikmesriikide usalduse tekitamiseks
üksteise
litsentsimissüsteemide vastu
on ühenduse
eeskirjad litsentside saamise ja säilitamise kohta hädavajalikud
.
Seetõttu on
oluline ühtlustada
kõrgeimal tasemel nõuded seoses
lennujuhi ametiga
seotud kvalifikatsiooni, pädevuse ja sellele ametile juurdepääsuga
.
See
peaks
tooma kaasa
ohutute ja kõrge kvaliteediga lennuliikluse juhtimisteenuste osutamise ning
litsentside
tunnustamise
kogu
ühenduses
,
mis suurendab töötajate vaba liikumist
ja
parandab
lennujuhtide kättesaadavust.
12)
Eesmärgiga muuta oskused võrreldavaks kogu
ühenduse
piires tuleb need struktureerida selgel ja üldiselt aktsepteeritaval viisil.
Selline teguviis aitab garanteerida mitte ainult julgeoleku ühe
aeronavigatsiooniteenuse
pakkuja kontrollialases õhuruumis, vaid eriti just erinevate teenusepakkujate vahelises kasutajaalas.
13)
Esialgse koolituse eesmärke kirjeldatakse Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni liikmete palvel koostatud juhtmaterjalides ja neid eesmärke vaadeldakse kui asjakohaseid
standardeid
.
Üksuskoolituse jaoks on vajalik üldiselt aktsepteeritud standardite puuduse korvamine hulgaliste meetmetega, sealhulgas eksamineerijate heakskiiduga, mis peaks garanteerima kõrged pädevusstandardid.
See kõik on sedavõrd tähtsam, sest üksuse väljaõpe on väga kallis ja julgeolekukriitiline.
14)
Paljude juhtumite ja õnnetuste puhul on märkimisväärne roll suhtlusel.
Seetõttu on Rahvusvaheline tsiviillennunduse organisatsioon vastu võtnud keelenõuded.
Kõnealune direktiiv on nende rahvusvaheliselt aktsepteeritud standardite maksmapanemiseks.
15)
Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni liikmesriikide palvel on välja arendatud meditsiinilised nõuded ja neid vaadeldakse kui nõustumise aktsepteeritavaid vahendeid.
16)
Koolitustingimuste sertifitseerimist tuleks vaadelda kui ühte julgeolekukriitilisematest sammastest koolituskvaliteedi toetamiseks.
Koolitus tuleb vaadelda
aeronavigatsiooniteenustele
sarnase teenusena ja ka sertifitseerimisprotsessiobjektina.
Kõnealune direktiiv peaks tegema võimalikuks koolituse sertifitseerimise koolitustüübi, koolitusteenuste paketi või koolitus- ja
aeronavigatsiooniteenuste
paketi järgi, kaotamata sihikult koolituse erilist iseloomu.
Koolitusasutusi tuleb samuti vastavalt kohelda, valmistades neid ette militaarlitsentside andmiseks, eesmärgiga hõlmata ka militaarsed lennujuhid niipalju kui võimalik
17)
Kõnealune direktiiv kinnitab Euroopa Kohtu pikaajalist õigussüsteemi vastastikuse diplomite tunnustamise ja tööliste vaba liikumise valdkonnas.
Proportsionaalsuse põhimõte, samaväärse hinnangu vajadus, kompsensatsioonimeetmete kehtestamise põhjendatud õigustamine ja asjakohaste apellatsioonitoimingute säte moodustavad põhiprintsiibid, mida on vajalik rakendada lennuliikluse juhtimissektoris nähtavamal moel.
18)
Lennujuhi elukutse on tehniliste uuenduste objekt, mis nõuavad oskuste regulaarset värskendamist.
Direktiiv peaks lubama selliseid kohandusi tehnilisele arengule ja teaduslikule progressile komitoloogia kasutamise kaudu.
19)
Käesolev direktiiv võib avaldada mõju lennujuhtide igapäevasele töökorraldusele.
Töösuhte pooli
tuleb
kõikidest oluliste sotsiaalsete tagajärgedega meetmetest kohasel viisil teavitada ja nendega selles küsimuses konsulteerida
.
Seetõttu
konsulteeriti vastavalt komisjoni 20. mai 1998. aasta otsusele 98/500/EÜ, mis käsitleb valdkonna dialoogikomiteede loomist töösuhte poolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil,
EÜT
L
225, 12.8.1998, lk 27.
Muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
loodud valdkonna dialoogikomiteega
ning sellega konsulteeritakse kõikide edasiste arengute asjus
.
20)
Liikmeriigid peaksid määrama riiklike tingimuste rikkumistele rakendatavate trahvide reeglid, mis võetakse vastu vastavalt käesolevale direktiivile ja võtma kasutusele kõik meetmed, et tagada reeglite rakendamine.
Kõnealused trahvid peavad olema tõhusad,
proportsionaalsed
ja mahalaitvad.
21)
Käesoleva direktiivi teostamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt Nõukogu
28. juuni 1999. aasta
otsusele 1999/468/
EÜ
, mis määrab
komisjonis
arutatud kasutustoimingud täideviivatele jõududele EÜT
L
184, 17.7.1999, lk 23.
.
22)
Kaheaastast üleminekuperioodi peetakse piisavaks, et pikendada olemasolevate litsentsiomanike litsentside kehtivust vastavalt hindamiste ja kinnituste kehtivuse säilitamise tingimuste kohta käivatele sätetele, kuna need nõuded on kooskõlas olemasolevate rahvusvaheliste kohustustega.
Lisaks tuleb kehtestada täiendav kaheaastane üleminekuperiood keelenõuete rakendamiseks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Eesmärk ja
reguleerimisala
1.
Käesoleva direktiivi eesmärk on tõhustada
ühenduse lennuliikluse juhtimissüsteemi
julgeolekustandardeid ja arendada selle tegevust
ühenduse
lennujuhi litsentsi väljastamise kaudu.
Litsents kehtestab lennujuhi elukutse taotlemiseks ja omandamiseks vajalikud tingimused.
2.
Käesolev direktiiv kehtib lennujuhi õpilase litsentsi
taotlejate
ja
lennujuhtide suhtes
,
kes töötavad aeronavigatsiooniteenuste osutajate heaks
või tegutsevad aeronavigatsiooniteenuste osutajate vastutusel
,
kes pakuvad oma teenuseid peamiselt üldisele lennuliiklusele
.
Artikkel 2 Mõisted
Käesolevas direktiivis kehtivad järgmised mõisted:
1.
"lennujuht" – isik, kes omab õigust pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenuseid
kas koolitusinstruktori järelevalve all või iseseisvalt;
2.
"
lennuliikluse juhtimisteenus
" – teenus, mida pakutakse lennukite kokkupõrke ärahoidmise eesmärgil ja lennuki ning takistuste vahelisel manööverdamisalal ja lennuliikluse korrapärase voolu kiirendamise ja säilitamise eesmärgil;
3.
"
aeronavigatsiooniteenuse
pakkujad" – iga füüsiline isik või juriidiline isik, mis pakub
aeronavigatsiooniteenuseid
üldisele lennuliiklusele;
4.
"litsents" – ükskõik millise nimega tuntud sertifikaat, mis on väljastatud ja tunnustatud vastavalt käesolevale direktiivile ja annab selle seadusjärgsele omanikule õiguse pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenuseid
vastavalt selles sisalduvatele privileegidele;
5.
"tase" – litsentsis sisalduv või sellega seostuv volitus, mis moodustab seega litsentsi osa ja sätestab kõnealusesse litsentsi puutuvad eritingimused, privileegid või piirangud; litsentsitasemed on vähemalt üks järgnevatest:
a)
lennuvälja visuaalne kontroll;
b)
lennuvälja kontrollvahend;
c)
juurdepääs metoodilisele kontrollile;
d)
juurdepääs järelevalvekontrollile;
e)
metoodilise kontrolli piirkond;
f)
järelevalvekontrolli piirkond;
6.
"
kinnitus
" – litsentsis kirja pandud volitus, konkreetsemalt:
a)
taseme
kinnitus
, mis näitab ära taset puudutavad eritingimused, privileegid ja piirangud,
b)
üksuse
kinnitus
, mis näitab ära Rahvusvahelise tsiviillennunduse organisatsiooni asukoha indikaatori ning sektorid ja/või ametipositsioonid, milles litsentsiomanik on pädev töötama,
c)
keele
kinnitus
, mis näitab ära omaniku keeleoskuse, ja
d)
juhendi
kinnitus
, mis näitab ära pädevuse töökohakoolituse juhendamiseks;
kinnitus
võib olla seostatud taseme või litsentsiga ja seega moodustada taseme või litsentsi osa;
7.
"Rahvusvahelise tsiviillennunduse organisatsiooni asukohanäitaja" – neljatäheline koodigrupp, mis on moodustatud vastavalt Rahvusvahelise tsiviillennunduse organisatsiooni käsikirjalises dokumendis 7910 ettekirjutatud reeglitele ja mis on määratud kindla lennundusjaama asukohaks;
8.
"sektor" – osa kontrollpiirkonnast ja/või osa lennuteaberegioonist/ülemregioonist;
9.
"koolitus" –
teoreetiliste kursuste, praktiliste harjutuste, sealhulgas simulatsiooni ning töökohal korraldatava koolituse kogum ohutu ja kõrge kvaliteediga lennuliikluse juhtimisteenuse osutamiseks vajaliku pädevuse omandamiseks
ja säilitamiseks
;
see
koosneb:
a)
esialgne koolitus, mis tagab baaskoolituse ja tasemekoolituse ja mille läbinu omandab õpilase litsentsi;
b)
üksuskoolitus
, mis sisaldab üleminekukoolitust, töökohaeelset koolitust ja töökohakoolitust ja mille läbinu omandab lennujuhilitsentsi;
c)
jätkukoolitus, mis hoiab litsentsi
kinnitusi
kehtivana;
d)
töökohakoolituse juhendajate koolitus, mille läbinu omandab töökohakoolituse juhendaja
kinnituse
;
e)
eksamineerijate ja/või hindajate koolitus;
f)
keeleõpe;
10.
"koolituspakkuja" – iga organisatsioon, mille riiklik järelvalveasutus on sertifitseerinud ühe või rohkemat tüüpi koolituse pakkujaks vastavalt käesolevas artiklis määratule ja mis on sellel eesmärgil saanud õiguse viia läbi koolituskursusi, üksuse koolituskavasid või üksuse pädevuskavasid nende tunnustamise saavutamiseks;
11.
"Baas- ja tasemeõppe koolituste moodulprogrammi ja lennujuhtide koolituseesmärkide moodulprogrammi eesmärkides määratud pädevusnõuded" – eesmärgid, mille lennujuhiõpilased peavad saavutama baas- ja tasemekoolituseks vastavalt Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni "Baas- ja tasemeõppe koolituste moodulprogrammi ja lennujuhtide koolitusprogrammi" koolitusel (I faas: redigeeritud), HRS/TSP-002-GUI-01, teine trükk 20.7.2001 kirjutatule; ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni "Baas- ja tasemeõppe koolituste moodulprogrammi ja lennujuhtide koolitusprogrammi" koolitusel (II faas), HUM.ET1.ST05.1000-GUI-02, esimene trükk 20.7.2000 kirjutatule;
12.
"Nõuded Euroopa lennujuhtide
3.
klassi meditsiinisertifikaadile" on kogutud Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni dokumenti "Nõuded Euroopa lennujuhtide
3.
klassi meditsiinisertifikaadile HUM.ET1.ST08.10000-STD-02, esimene trükk 31.1.2003;
13.
"Üksuse pädevusskava" on tunnustatud kava, mis näitab ära üksuse kasutatava meetodi litsentsiomanike pädevuse säilitamisel;
14.
"ravimid" – nii retsepti alusel kui ilma retseptita väljastatavad ravimid;
15.
"psühhoaktiivsed ained" – alkohol, opiaadid, kannabinoidid, rahustid, uinutid, kokaiin, muud psühhostimulaatorid, hallutsinogeenid ja lenduvad lahustid, kuid mitte kohv ja tubakas.
Artikkel 3 Riiklikud järelevalveasutused
1.
Liikmesriik nimetab või rajab asutuse või asutused oma riiklike järelevalveasutustena eesmärgiga võtta enda peale sellistele asutustele käesoleva direktiiviga määratud ülesanded.
2.
Riiklikud järelevalveasutused
peavad olema sõltumatud
koolitusepakkujatest
ja aeronavigatsiooniteenuste osutajatest
.
Sõltumatus
saavutatakse
riiklike järelevalveasutuste ja koolitusepakkujate ning
aeronavigatsiooniteenuste osutajate
piisava eraldatuse abil vähemalt funktsionaalsel tasandil
.
Liikmesriigid tagavad riiklike järelevalveasutuste erapooletu ja läbipaistva tegevuse.
3.
Liikmesriigid annavad
komisjonile
teada oma riiklike järelevalveasutuste nimed ja aadressid ja teavitavad
komisjoni
ka edaspidistest muudatustest ja lõike 2 järgimise tagamiseks kasutusele võetud meetmetest.
Artikkel 4
Litsentsimispõhimõtted
1.
Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et lennujuhid ja liiklusvoogude juhid saavad piisava väljaõppe ohutuse, turvalisuse ja kriisijuhtimise alal.
2.
Liikmesriigid tagavad, et
lennuliikluse juhtimisteenuseid
osutavad ainult
käesoleva direktiivi kohaselt litsentsitud
lennujuhid.
3.
Litsentsid antakse kõigile isikutele, kes on pädevad tegutsema lennujuhina või lennujuhi õpilasena.
4.
Litsentsi andmine on objekt järgneva kaasamiseks:
a)
üks või rohkem tasemeid lennujuhi õpilase litsentsile ja,
b)
üks või rohkem tasemeid ja
kinnitusi
lennujuhilitsentsile.
5.
Litsentsitaotlejad peavad esitama tõestusmaterjali, et nad on pädevad tegutsema lennujuhtide või lennujuhtide õpilasena.
Kõnealune pädevust näitav tõestusmaterjal on seotud teadmiste, kogemuste, võimete ja keeleoskusega.
6.
Litsents jääb selle isiku omanduseks, kellele litsents on antud ja kes on sellele alla kirjutanud.
Litsentsi võib peatada, kui lennujuhi pädevus on kahtluse all või suure hooletuse puhul.
Litsentsi kehtivuse võib lõpetada ainult selle kuritarvitamise korral.
7.
Lennujuhi õpilase litsents volitab omanikku pakkuma
lennuliikluse juhtimisteenuseid
töökohakoolituse juhendaja järelevalve all.
Sellel eesmärgil sisaldab lennujuhi õpilase litsents taset, mis täpsustab
lennuliikluse juhtimisteenuse
tüübi, mida litsentsiomanik on koolitatud pakkuma.
8.
Litsents kehtib ainult koos käibiva meditsiinisertifikaadiga.
Artikkel 5 Tingimused litsentsi omandamiseks
1.
Vähemalt üht taset sisaldav lennujuhi õpilase litsents antakse taotlejatele, kes:
a)
on vähemalt keskhariduse või sellega võrdsustatava haridusega ;
b)
on edukalt lõpetanud tunnustatud asjakohase algkoolituskursuse taseme või taseme
kinnituse
saamiseks, sealhulgas praktilise ja simulatsioonikoolituse vastavalt käesoleva direktiivi I lisa A osas määratule;
c)
omab meditsiinilist sertifikaati; ja
d)
on tõestanud adekvaatset keeleoskuse taset vastavalt II lisas määratud nõutele.
2.
Lennujuhtide litsentsid, mis sisaldavad tasemeid, mille koolitus edukalt lõpetati ja vajalikud
kinnitused
antakse taotlejatele, kes:
a)
on vähemalt 21-aastased; siiski võivad liikmesriigid teostada toimingu sellest nõudest kõrvalekaldumisest, konkreetsemalt juhul, kui taotleja on tõestanud koolituskursuse ajal oma
kompetentsi
julgeolekutegevuste tagamiseks ;
b)
omab õpilase litsentsi ja on läbinud tunnustatud üksuse koolituskursuse ja edukalt sooritanud eksamid või hindamised vastavalt I lisa B osas määratud nõuetele;
c)
omab kehtivat meditsiinilist sertifikaati; ja
d)
on tõestanud adekvaatset keeleoskuse taset vastavalt II lisas määratud nõutele.
3.
Litsentsi
kinnitus
töökohakoolituse juhendajaks saamiseks antakse lennujuhilitsentsi omanikele, kes:
a)
on harjutanud vahetult eelnevatel perioodidel, mille kestuse fikseerib riiklik järelevalveasutus, taseme ja
kinnituse
privileege, mida nad üksuses juhendada võivad;
ja
b)
on edukalt läbinud tunnustatud töökohakoolituse juhendaja kursuse, mille kestel hinnati nõutud teadmisi ja pedagoogilisi võimeid asjakohaste eksamitega.
Artikkel 6 Tasemete säilitamise ja
kinnituste
kehtivana hoidmise tingimused
1.
Liikmesriigid tagavad
kinnituse
kehtivuse pikendamise järgneva 12 kuu jooksul juhul, kui
aeronavigatsiooniteenuse
pakkuja tõestab, et:
a)
taotleja on praktiseerinud litsentsi privileege minimaalse tundide arvu vastavalt üksuse pädevuskavas näidatule viimase 12 kuu jooksul;
b)
taotleja pädevust
kinnituse
privileege praktiseerida on hinnatud I lisa C osas määratud standardeid järgides; ja
c)
taotleja omab kehtivat meditsiinilist sertifikaati.
2.
Välja arvatud lõike 1 suhtes kehtib töökohakoolituse juhendajate
kinnitus
pikendatavaks perioodiks 36 kuuks.
3.
Taseme omanik, kes ei ole pakkunud selle tasemega seostatud ükskõik millisele
kinnitusele
vastavaid
lennuliikluse juhtimisteenuseid
ükskõik millisel perioodil viie aasta jooksul, kaotab õiguse kõnealuse taseme privileegide kasutamiseks ilma rahuldava hinnangu ja koolitusnõueteta, mis tagavad litsentsiomaniku pädevuse alustada sellele tasemele vastavat üksuse koolitust.
4.
Välja arvatud lõike 3 suhtes, lakkab üksuse
kinnitus
kehtimast, kui litsentsiomanik ei ole pakkunud vastavalt
kinnitusele
minimaalset hulka tunde
lennuliikluse juhtimisteenust
ühenduse pädevuskavas sätestatud perioodi jooksul.
5.
Minimaalse hulga töötundide arvu (arvestamata juhendusülesandeid), mida nõutakse
toestusavalduse
säilitamiseks, võib töökohakoolituse juhendajatele vähendada
proportsionaalselt
ajaga, mille nad veedavad, juhendades praktikante töökohtadel, millele taotletakse pikendust.
Artikkel 7 Lennujuhitasemed ja
kinnitused
1.
Litsentsid sisaldavad ühte või rohkemat taset vastavalt lõikudes 2-7 kirjeldatule, eesmärgiga näidata teenusetüübid, mida litsentsiomanik pakkuda võib.
Lisaks käesolevas artiklis näidatud taseme
kinnitustele
teeb taseme seadusjõuliseks
kinnitus
, mis näitab keeleoskust, Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni asukohanäitajat ja üksust, töökohta, sektorit või sektorite gruppi.
2.
Lennuvälja visuaalse kontrolli tase (ADV) näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenust
lennuväljal, kus ei ole avalikku lennuvahendi juurdepääsu või ei sooritata väljasõidutoiminguid.
3.
Lennuvälja kontrollvahendi tase (ADI) näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenust
lennuväljal, kus on avalik lennuvahendi juurdepääs või sooritatakse väljasõidutoimingud.
Selle tasemega kaasneb vähemalt üks järgnevatest taseme
kinnitustest
:
a)
Tornikontrolli
kinnitus
(TWR) näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda kontrollteenuseid juhul, kui lennuväljakontrolli pakutakse ühest tegevuslikust positsioonist lähtuvalt;
b)
Maapinnaliikumise kontrolli
kinnitus
(GMC) näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda maapinnaliikumise kontrolli;
c)
Maapinnaliikumise seire
kinnitus
(GMS), mis antakse lisaks maapinnaliikumise kontrolli
kinnitusele
või tornikontrolli
kinnitusele
, näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda maapinnaliikumise kontrolli lennuvälja pinnaliikumissüsteemide abil;
d)
Õhukontrolli
kinnitus
(AIR) näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda õhukontrolli;
e)
Lennuvälja radarikontrolli
kinnitus (RAD)
, mis antakse lisaks õhukontrolli
kinnitusele
või tornikontrolli
kinnitusele
, näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda lennuväljakontrolli seireradarivarustuse abil.
4.
Juurdepääsu kontrolli
toiminguline
tase (APP) näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenust
lennuki saabumisel, väljumisel või transiidil seirevarustuse abita.
5.
Juurdepääsu kontrolli seire tase (APS) näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenust
lennuki saabumisel, väljumisel või transiidil, kasutades seirevarustust ja selle tasemega
kaasneb
vähemalt üks järgnevatest taseme
kinnitustest
:
a)
Radari
kinnitus
(RAD) näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda lennuki lähenemise kontrollteenust esmajärgulist ja/või teisejärgulist radarvarustust kasutades;
b)
Täpse lähenemise radari
kinnitus
(PAR), mis antakse lisaks radari
kinnitusele
, näitab litsentsiomaniku pädevust pakkuda maapealselt kontrollitavat täpseid lähenemisi lennuki lõplikul lähenemisel maandumisrajale täpset radarivarustust kasutades;
c)
Seireradarilähenemise
kinnitus
(SRA), mis antakse lisaks radari
kinnitusele
, näitab omaniku pädevust pakkuda maapealselt kontrollitavaid mittetäpseid lähenemisi lennuki lõplikul lähenemisel maandumisrajale täpset radarivarustust kasutades;
d)
Automaatse sõltuvusseire
kinnitus
(ADS) näitab omaniku pädevust pakkuda lähenemiskontrolliteenust automaatset sõltuvusseiret kasutades;
e)
Terminali kontrolli
kinnitus
(TCL), mis antakse lisaks radari
kinnitusele
või automaatse sõltuvusseire
kinnitusele
, näitab omaniku pädevust pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenust
lennuki liikumisel
üksikasjalikult
täpsustatud terminalipiirkonnas ja/või lähedalasuvates sektorites ükskõik mis seirevarustust kasutades.
6.
Piirkonnakontrolli metoodiline tase (ACP) näitab omaniku pädevust pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenust
lennukile seirevarustust kasutamata.
7.
Piirkonnakontrolli seire tase (ACS) näitab omaniku pädevust pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenust
lennukile seirevarustust kasutades ja selle tasemega kaasneb vähemalt üks järgnevatest taseme
kinnitustest
:
a)
Radari
kinnitus
(RAD) näitab omaniku pädevust pakkuda piirkonna kontrollteenuseid seireradarivarustust kasutades;
b)
Automaatse sõltuvusseire
kinnitus
(ADS) näitab omaniku pädevust pakkuda piirkonna kontrollteenuseid automaatset sõltuvusseiret kasutades;
c)
Terminali kontrolli
kinnitus
(TCL), mis antakse lisaks radari
kinnitusele
või automaatse sõltuvusseire
kinnitusele
, näitab omaniku pädevust pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenuseid
lennuki liikumisel üksikasjalikult täpsustatud piirkonnas ja/või lähedalasuvates sektorites ükskõik millist seirevarustust kasutades;
d)
Ookeanikontrolli (OCL)
kinnitus
näitab omaniku pädevust pakkuda
lennuliikluse juhtimisteenuseid
lennuki liikumisel ookeani kontrollipiirkonnas.
8.
Piiramata
lõike 1
kohaldamist
, võivad liikmesriigid
erandjuhtudel, mis tulenevad üksnes
nende vastutuse all olevas õhuruumis toimuva õhuliikluse
erijoontest,
välja töötada riiklikud kinnitused.
Sellised kinnitused peavad olema objektiivselt põhjendatud, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad ning ei tohi tuua kaasa lennujuhtide vaba liikumise piiramist.
9.
Töökohakoolituse juhendaja litsentsi
kinnitus
näitab litsentsiomaniku pädevust viia läbi koolitust ja järelevalvet tegevuslikel töökohtadel kehtiva tasemega hõlmatavates valdkondades.
10.
Käesoleva artikli täiendused tehnilise või teadusliku arengu vaatepunktist võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud toimingule.
Artikkel 8 Keelenõuded
1.
Liikmesriigid peavad tagama, et lennujuhid on võimelised suhtlema ja aru saama rahuldaval tasemel inglise keelest.
Lennujuhtide keeleoskus peab hõlmama II lisas määratud tasemeskaala.
Kõnealune keeleoskus küündib vähemalt kõnealuses lisas üksikasjalikult esitatud keelenõuete 4 tasemele.
2.
Käesoleva artikli ja II lisa täiendused tehnilise või teadusliku arengu vaatepunktist võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud toimingule.
3.
Taotleja keeleoskusnõudeid hinnatakse formaalselt regulaarsete ajavahemike järel, välja arvatud taotlejate puhul, kes tõestavad keeleoskuse 6 taseme.
Kõnealune ajavahemik ei ole taotlejate puhul, kes tõestavad keeleoskuse 4 taseme, pikem kui 3 aastat ja taotlejate puhul, kes tõestavad keeleoskuse 5 taseme, pikem kui 6 aastat.
4.
Liikmesriigid võivad kehtestada kohalikud
nõuded keeleoskuse kohta
, kui seda peetakse
ohutuskaalutlustel vajalikuks
.
Vaatamata lõike 1 sätetele võivad liikmesriigid teatud juhtudel ja tungivatel ohutuskaalutlustel nõuda inglise ja/või kohaliku keele puhul Rahvusvahelise tsiviillennunduse organisatsiooni keeleoskuse testi 5. taset, kui kõnealuse kvalifikatsiooni või kinnituse operatiivtingimused seda nõuavad.
Mistahes selline nõue peab olema objektiivselt põhjendatud, mittediskrimineeriv, proportsionaalne ja läbipaistev.
5.
Keeleoskuse tõendusmaterjal lisatakse litsentsile eriomase keeleoskuse
kinnituse
abil.
Artikkel 9 Meditsiinilised nõuded
1.
Meditsiinilised sertifikaadid väljastatakse vastavalt Euroopa lennujuhtide
3.
klassi meditsiinilisele sertifitseerimisele.
Riikliku järelevalveasutuse tunnustatud meditsiinilised hindajad koostavad kõnealuste nõuete alusel ettekanded.
Taotlejate hindamine viiakse läbi taotleja iga ja töökoha konkreetset iseloomu arvestades vastavalt proportsionaalsuse printsiibile.
2.
Liikmesriigid tagavad tõhusad apellatsioonitoimingud, et garanteerida eksamineeritavate õiglane kohtlemine ja
aeronavigatsiooniteenuste
pakkujate vastavate meetmete kasutusele võtmine juhul, kui meditsiinilise sertifikaadi omanikud ei saa kehtivat meditsiinilist raportit.
3.
Liikmesriigid tagavad vastavate toimingute läbiviimise vähenenud meditsiinilise sobivuse juhtudel ja toimingute läbiviimise, mis võimaldavad litsentsiomanikel teavitada tööandjaid meditsiinilise sobivuse vähenemise teadlikkusest või ükskõik millise psühhoaktiivse aine või ravimite mõju all olekust, mis võivad muuta nad võimetuks sooritada litsentsiprivileege turvaliselt ja korralikult, nii et
aeronavigatsiooniteenuse
pakkujad saavad järgida lennujuhte psühhoaktiivsete ainete kuritarvitamise suhtes ja nõustada ravimeid võtvaid lennujuhte.
4.
Artikli 2 punkti (12) täiendused tehnilise või teadusliku arengu vaatenurgast võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud toimingule.
Artikkel 10 Koolituspakkujate sertifitseerimine
1.
Lennujuhtide koolituse pakkumine
ühenduse
piires on riikliku järelevalveasutuste sertifitseerimisobjekt.
2.
Sertifitseerimisnõuded on seotud tehnilise ja tegevusliku pädevusega ja sobivusega koolituskursuste organiseerimiseks pedagoogiliselt tõhusal moel vastavalt III lisa punktis (1) määratule.
3.
Sertifitseerimistaotlused esitatakse selle liikmesriigi riiklikele järelevalveasutustele, kus on taotleja põhimõtteline tegevuskoht ja, juhul kui see olemas on, tema registreeritud kontor.
Riiklikud järelevalveasutused väljastavad sertifikaadid, kus nad kinnitavad oma nõusolekut III lisa punktis 1 määratud nõuetega.
Sertifikaate võib vastavalt artikli 2 punktis 9 määratule väljastada iga koolitustüübi jaoks või teiste
aeronavigatsiooniteenustega
ühendatuna, kusjuures koolitustüüp ja
aeronavigatsiooniteenuse
tüüp sertifitseeritakse teenuste paketina.
4.
Sertifikaadid täpsustavad koolituspakkujate õigused ja kohustused.
Sertifikaat võib olla ainult III lisa punktides 2 ja 3 määratud tingimuste objekt.
Need tingimused on objektiivselt õigustatud, võrdselt kohtlevad, proportsionaalsed ja läbipaistvad.
5.
Riiklikud järelevalveasutused järgivad sertifikaatidele lisatud nõuete ja tingimuste järgimist.
Juhul kui riiklik asutus leiab, et sertifikaadi omanik ei vasta enam kõnealustele nõuetele või tingimustele, võib asutus kasutusel võtta asjakohased meetmed, mis võivad sisaldada sertifikaadi tühistamist.
6.
Liikmesriik tunnustab ükskõik millist teise liikmesriigi väljastatud sertifikaati.
Artikkel 11 Koolitusepakkujate
majandusjuhtimine
1.
Koolitusepakkujad
avaldavad igal aastal majandusaasta
aruande ja
nende suhtes viiakse regulaarselt läbi sõltumatu finantsaudit
.
Koolitusepakkujate raamatupidamine peab vastama ühenduse poolt vastu võetud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele sel määral, kui see on iga koolitusepakkuja õiguslikust seisundist tingitud piirangute raames võimalik.
2.
Erinevaid koolitustüüpe pakkudes identifitseerivad teenusepakkujad sisemises raamatupidamises koolitusteenuste asjakohased kulud ja tulud ja, kus kohane, peavad ühendatud arvepidamist teiste, koolitusteenustega mitte seotud teenuste jaoks, nagu seda nõutaks neilt juhult, kui kõnealused teenused pakutaks eraldi ettevõtmisena.
3.
Liikmesriigid määravad pädevad võimud, mis omavad õigust juurdepääsule koolitusepakkujate raamatupidamisele.
4.
Liikmesriigid võivad rakendada määruse (
EÜ
) nr 1606/2002
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002
rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (
EÜT
L
243
, 11.9.2002,
lk 1
).
artikli 9 üleminekutingimusi käesoleva määruse tegevusulatuses olevatele koolitusepakkujatele.
5.
Militaarlitsentsi omandamiseni viiva koolituse pakkujad vabastatakse
lõigetes 1 ja 2
määratud tingimustest.
Artikkel 12 Pädevusstandarditele vastavuse garantii
1.
Eesmärgiga tagada lennujuhtidele asendamatud pädevustasemed nende töö kõrgel julgeolekustandardil sooritamiseks kindlustavad liikmesriigid riiklike järelevalveasutuste järelevalve ja järgimise lennujuhtide koolitusel.
Kõnealune vastutus sisaldab:
a)
litsentside väljastamist, hoidmist, peatamist ja lõpetamist;
b)
koolitusepakkujate sertifitseerimist;
c)
koolituskursuste, üksuse koolituskavade ja üksuse pädevuskavade tunnustamist;
d)
eksamineerijate pädevuse tunnustamist;
e)
koolitussüsteemi järgimist ja auditeerimist; ja
f)
asjakohaste apellatsiooni- ja teavitamismehhanismide asutamist.
2.
Riiklik järelevalveasutus koostab andmebaasi, kus hoitakse teavete kõikide litsentsiomanike oskuste ning pädevustaseme kohta ja nende
kinnituste
kehtivuskuupäevi.
Selle ulatuses peavad
aeronavigatsiooniteenuse
pakkujate tegevusüksused arvestust iga üksuses töötava litsentsiomaniku sektorites, sektorite grupis või tööpositsioonidel tõhusalt töötatud töötundide arvu kohta ja esitavad need andmed nõudmisel riiklikule järelevalveasutusele.
3.
Riiklik järelevalveasutus tunnustab litsentsiomanikud, kes omavad õigust tegutseda pädevate eksamineerijate või pädevate hindajatena üksuses ja jätkukoolitusel.
Tunnustus kehtib pikendatavaks perioodiks kolmeks aastaks.
4.
Riiklik järelevalveasutus auditeerib kõiki
litsentsimissüsteemi
elemente regulaarselt käesolevas direktiivide määratud standardite tõhusa vastavuse garanteerimise eesmärgil.
Lisaks regulaarsele auditeerimisele võib riiklik järelevalveasutus sealsamas ette võtta reide käesoleva direktiivi tõhusa rakendamise kontrollimiseks ja selles olevate standardite vastavuse kontrollimiseks.
Riiklik järelevalveasutus saadab
komisjonile
iga-aastase ettekande käesoleva direktiivi rakendamisest, mis sisaldab ka auditeerimiste tulemusi.
5.
Riiklik järelevalveasutus võib otsustada käesoleva artikli 4 lõikes mainitud auditeerimisfunktsioonide ja –kontrollide täismahus või osalises mahus volitamise määruse (
EÜ
) nr 550/2004 artiklis 3 osutatud tunnustatud organisatsioonidele.
Artikkel 13 Lennujuhilitsentside vastastikune tunnustamine
1.
Iga liikmesriik tunnustab vastavalt käesoleva direktiivi sätetele teises liikmesriigis väljastatud litsentsi ja sellega seostuvaid tasemeid ning
kinnitusi
.
2.
Taotletava
kinnituse
väljastamise eesmärgil nõuab riiklik järelevalveasutus taotlejatelt
kinnitusega
seotud konkreetsete tingimuste täitmist, üksuse, sektori või ametipositsiooni täpsustamist.
Taotleja hetkel olemasolevate
kinnituste
ja vajalike taotletavate
kinnituste
vahel samaväärsust hinnates arvestab
aeronavigatsiooniteenuse
pakkuja üksuse koolituskava koostades taotleja omandatud oskusi ja kogemusi.
3.
Juhul, kui taotleja omab kolmanda riigi toetatud litsentsi või liikmesriigi militaarlitsentsi, võib järelevalveasutus nõuda taotlejalt konkreetse taseme ja
kinnituse
omandamiseks vajalikke tingimusi.
Litsentsi samaväärsuse hindamisel arvestatakse vastavalt omandatud oskusi kooskõlas rahvusvaheliste standarditega.
4.
Riiklik järelevalveasutus tunnustab ja annab põhjendatud otsuse taotlejale soovitatud koolitust sisaldava üksuse koolituskavale mitte hiljem kui neli nädalat pärast tõendusmaterjali esitamist,
välja
arvatud iga võimaliku tehtava apellatsiooni tulemusest tuleneva viivituse suhtes.
Oma otsustes tagab riiklik järelevalveasutus võrdse kohtlemise ja
proportsionaalsuse
põhimõtete austamise.
5.
Riiklikud järelevalveasutused tagavad, et taotleja ja tööandja töösuhete puhul kehtivad õigused ja kohustused on reguleeritud siseriiklike sätetega, mis kehtivad lennujuhtide suhtes selles riigis, kus taotleja töötab.
Artikkel 14 Komitee
1.
Komiteed
abistab
määruse
(EÜ) nr
549/2004
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1).
artikli 5 alusel loodud ühtse taeva
komitee.
2.
Kui viidatakse käesolevale
lõikele,
kohaldatakse
otsuse 1999/468/
EÜ
artiklid 5 ja 7,
võttes arvesse nimetatud otsuse
artikli 8
sätteid
.
Tähtajaks otsuse
1999/468/
EÜ
artikli 5
lõike
6
tähenduses määratakse
üks kuu.
3.
Komitee võtab vastu oma
töökorra
.
Artikkel 15
Sanktsioonid
Liikmesriigid
töötavad nende
sanktsioonide
täieliku ühtlustamise nimel
,
mida kohaldatakse vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise eest ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine
.
Sanktsioonid
peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja
hoiatavad
.
Liikmesriigid teatavad
nendest sätetest komisjonile
hiljemalt ...
*
Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
ja teavitavad komisjoni viivitamata
kõigist hilisematest neid mõjutavatest muudatustest
.
Artikkel 16 Ülevõtmine
1.
Liikmesriigid
jõustavad
hiljemalt ... *
Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist
.
käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid
.
Liikmesriigid edastavad
komisjonile
otsekohe kõnealuste tingimuste teksti ja
vastavustabeli
kõnealuste tingimuste ja käesoleva direktiivi vahel.
Nende meetmete vastuvõtmisel lisavad liikmesriigid nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid
.
2.
Liikmesriigid edastavad
komisjonile
käesoleva
direktiiviga reguleeritavas
valdkonnas vastu võetud
õigus- ja haldusnormide tekstid
.
Artikkel 17 Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal kuupäeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 8 kehtib
alates
... **
Neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist
.
*.
Artikkel 18 Adressaadid
Käesolev direktiiv on
adresseeritud
liikmesriikidele.
...,
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
President
Eesistuja
I LISA
Koolitusnõuded
A OSA
LENNUJUHTIDE ESIALGSE KOOLITUSE NÕUDED
Esialgne koolitus tagab lennujuhi vastavuse vähemalt baas- ja tasemeõppekoolituste moodulprogrammi ja lennujuhtide koolitusprogrammi eesmärkide juhendis määratud pädevusnõuetele, nii et lennujuhid on võimelised käsitlema lennuliiklust turvalisel, kiirel ja tõhusal moel.
Teadise täiendused tehnilise ja teadusliku arengu vaatepunktist vastavalt artikli 2 punktis 11 määratule võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 2 osutatud toiminguga.
Esialgne koolitus hõlmab järgmiseid aineid:
lennundusõigus
, lennuliikluse juhtimine, sealhulgas
tsiviilisikute
ja sõjaväe koostöötoimingud, meteoroloogia, navigatsioon, lennuk ja lendamispõhimõtted, sealhulgas üksteist mõistev suhtlus lennujuhi ja lennukijuhi vahel, inimtegurid, varustus ja süsteemid, professionaalne keskkond, eriolukorrad ja hädaolukorrad, kulunud süsteemid, keeleteadmised, sealhulgas raadiotelefoni fraseoloogia.
Aineid õpetatakse viisil, mis valmistab taotlejad ette erinevate lennuliikluse teenuste pakkumiseks ja esiletõstetud julgeolekuaspektideks.
Esialgne koolitus koosneb teoreetilistest ja praktilistest kursustest, sealhulgas simulatsioon, ja selle kestus määratakse tunnustatud esialgse koolituse kavades.
Omandatud oskused tagavad, et kandidaati vaadeldakse kui pädevat isikut käsitlema keerulisi ja tihedaid liiklusolukordi ja kergendavad üleminekuperioodi üksuskoolitusele.
Kandidaadi pädevust esialgset koolituse järel hinnatakse vastavate eksamitega.
B OSA
LENNUJUHTIDE ÜKSUSKOOLITUSE NÕUDED
Üksuse koolituskavad täpsustavad toimingud ja ajastuse, mida nõutakse
lennujuhilitsentsi
taotlejalt tema lubamiseks üksuse toimingute taotlemiseks kohalikus piirkonnas töökohajuhendaja järelevalve all.
Tunnustatud kava sisaldab kõikide pädevuse hindamissüsteemi elementide tunnuseid (sealhulgas töölepingud, edu hindamine ja uurimine) koos teavitamistoimingutega riiklikule järelevalveasutusele.
Üksuskoolituse kestus määratakse üksuse koolituskavas.
Nõutud oskusi hindavad asjakohaste eksmate või jätkuva hindamise süsteemiga tunnustatud oskuseksamineerijad või hindajad, kes on oma arvamuses neutraalsed ja objektiivsed.
Selleks otstarbeks seab riiklik järelevalveasutus sisse apellatsioonimehhanismid kandidaatide õiglase kohtlemise tagamiseks.
C OSA
LENNUJUHTIDE JÄTKUKOOLITUSE NÕUDED
Lennujuhtide litsentside tasemed ja üksuse
kinnitused
hoitakse kehtivana tunnustatud jätkukoolituse läbi, mis koosneb lennujuhtide ametisoleku säilitamise koolitusest, täienduskursustest, hädaolukorrakoolitusest ja kus kohane, keelekoolitusest.
Jätkukoolitus koosneb teoreetilistest ja praktilistest kursustest koos simulatsiooniga.
Sellel eesmärgil koostab koolituse pakkuja üksuse pädevuskavad, mis täpsustavad asjakohase jätkukoolituse ja oskuste
tõestamiseks
vajalikke toiminguid, inimressursse ja ajastust.
Kõnealuseid kavasid uuendatakse ja tunnustatakse vähemalt iga kolme aasta tagant.
Jätkukoolituse kestus otsustatakse vastavalt üksuses töötavate lennujuhtide funktsionaalsetele vajadustele,
konkreetsemalt toimingute
või varustuse muutmise või kavandatud muutmise vaatepunktist või üleüldise julgeolekujuhtimise nõuete vaatepunktist.
Iga lennujuhi pädevust hinnatakse asjakohaselt vähemalt iga kolme aasta tagant.
Aeronavigatsiooniteenuse
pakkuja kindlustab mehhanismide teostamise, mis garanteerivad nende litsentsiomanike õiglase kohtlemise, kelle
kinnituse
kehtivust ei ole võimalik pikendada.
II LISA
KEELEOSKUSENÕUDED
Artiklis 8 määratud keeleoskusenõuded kehtivad nii fraseologismide kui puhta keele kasutamisel.
Keeleliste nõuete täitmiseks hinnatakse litsentsitaotlejat või litsentsiomanikku ja ta peab tõestama oma keeleoskuse vastavust vähemalt käesolevas lisas kirjeldatud keeleoskustaseme skaala töötasemel (4 tase).
Asjatundlikud kõnelejad:
a)
suhtlevad tõhusalt ainult hääle abil (telefon/raadiotelefon) ja näost näkku olukordades;
b)
suhtlevad täpselt ja selgelt üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel;
c)
kasutavad üldises või tööga seotud kontekstis teadete vahetamiseks ja arusaamatuste lahendamiseks ning kontrollimiseks (näiteks teabe kontrollimiseks, kinnitamiseks ja selgitamiseks) asjakohaseid suhtlusstrateegiaid;
d)
käsitlevad edukalt ja suhtelise kergusega keerulises olukorras või rutiinse tööolukorra konteksti raames ettetulevate sündmuste ootamatus käigus esitatavaid keelelisi väljakutseid või suhtlusülesannet, millega kõnelejad on muudmoodi
tuttavad
; ja
e)
kasutavad lennunduskogukonnas arusaadavat dialekti või aktsenti.
Keeleoskustaseme skaala: eksperttase, edasijõudnute tase ja töötase.
TASE
Hääldus
eeldab lennunduskogukonnas arusaadavat dialekti või aktsenti.
Struktuur
ülesandekohased keelefunktsioonid määravad vastavad grammatilised struktuurid ja lausemustrid.
Sõnavara
ladusus
arusaamine
Koostoimed
Eksperttase
6
Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või piirkondlikust variatsioonist, aga peaaegu mitte kunagi ei takista see arusaamise kergust.
Nii põhilisi kui ka keerukamaid grammatilisi struktuure ja lausemustreid kontrollitakse jätkuvalt hästi.
Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtluseks laiaulatuslikel nii hästi tuntud kui tundmatutel teemadel.
Sõnavara on idiomaatiline, nüansirikas ja registritundlik.
Võimeline rääkima loomuliku pingutusteta ladususega.
Vahelduv kõnevool stilistilise mõjuga, näiteks mõtte rõhutamine.
Kasutab spontaanselt asjakohaseid edasiandmistähiseid ja üleminekuid.
Arusaamine on peaaegu kõigis kontekstides jätkuvalt täpne ja sisaldab keeleliste ja kultuuriliste peensuste mõistmist.
On võimeline
vastastikuses
suhtluses kergesti koos toimima peaaegu igasugustes olukordades.
Tundlik verbaalsetele ja mitteverbaalsetele märguannetele ja vastab nendele asjakohaselt.
Edasijõudnu
tase
5
Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või piirkondlikust variatsioonist, aga peaaegu mitte kunagi ei takista see arusaamise kergust.
Nii põhilisi kui ka keerukamaid grammatilisi struktuure ja lausemustreid kontrollitakse jätkuvalt hästi.
Püütakse moodustada keerulisi struktuure, aga mõnikord tähenduse mõistmist takistavate vigadega.
Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtluseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel.
Parafraseerib jätkuvalt ja edukalt.
Sõnavara on mõnikord idiomaatiline.
Võimeline rääkima pikalt ja laialt suhtelise kergusega hästi tuntud teemadel, aga võib mitte varieerida kõnevoolu stilistilise vahendina.
Võib osata kasutada asjakohaseid edasiandmistähiseid ja üleminekuid.
Arusaamine on täpne üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel ja peaaegu täpne, kui kõneleja seisab vastamisi keelelise või situatsioonilise keerukuse või ootamatu sündmuste käiguga.
On võimeline mõistma kõnevariantide (dialekt ja/või aktsent) või registrite valikut.
Vastused on kohesed, täpsed ja informatiivsed.
Valdab tõhusalt kõneleja/kuulaja suhet.
Töötase
4 tase
Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või piirkondlikust variatsioonist, kuid ainult mõnikord takistab see arusaamise kergust
..
Põhilisi grammatilisi struktuure ja lausemustreid kasutatakse loominguliselt ja kontrollitakse tavaliselt hästi.
Peamiselt ebaharilikes või ootamatutes tingimustes võib ilmneda vigu, mis aga harva segavad tähenduse mõistmist.
Sõnavara ulatus ja täpsus on tavaliselt piisavad tõhusaks suhtluseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel Sõnavara puudumisel ebaharilikes või ootamatutes tingimustes oskab edukalt parafraseerida.
Kasutab asjakohase tempoga keele elastsust.
Võib esineda juhuslikku ladususe kadu üleminekul harjutatud või vormelitest koosnevalt kõnelt spontaansele
vastastikusele
suhtlusele, aga see ei takista tõhusat suhtlust.
Võib osata piiratul hulgal kasutada edasiandmistähiseid või üleminekuid.
Täitesõnad ei ole häirivad.
Arusaamine on enamasti täpne üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, kus kasutatud aktsent või varieerumine on piisavalt arusaadav sisemisele kasutajate kogukonnale.
Kui kõneleja seisab vastamisi keelelise või situatsioonilise keerukuse või ootamatu sündmuste käiguga, võib arusaamine olla aeglasem ja nõuda selgitamisstrateegiaid.
Vastused on tavaliselt kohesed, täpsed ja informatiivsed Algatab ja säilitab muutusi isegi ootamatus sündmuste käigus.
Tegeleb adekvaatselt ilmsete arusaamatustega neid kontrollides, kinnitades või selgitades.
Keeleoskustaseme skaala: töötaseme eelne tase, algtase ja algtaseme-eelne tase.
tase
Hääldus
Eeldab lennunduskogukonnas arusaadavat dialekti või aktsenti.
Struktuur
Ülesandekohased keelefunktsioonid määravad asjakohased grammatilised struktuurid ja lausemustrid
.
Sõnavara
Ladusus
Arusaamine
Koostoimed
töötaseme eelne tase
3
Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või piirkondlikust variatsioonist ja see segab tihti arusaamise kergust.
Põhilisi etteennustatavate olukordadega grammatilisi struktuure ja lausemustreid ei kontrollita alati hästi.
Vead takistavad sageli tähenduse mõistmist.
Sõnavara ulatus ja täpsus on tihti piisavad suhtlemiseks üldistel, konkreetsel või tööga seotud teemadel, aga sõnavara hulk on piiratud ja sõnavalik tihti sobimatu.
Tihti on võimetu sõnavara puudumisel parafraseerima.
Kasutab keele elastsust, kuid rõhutamine ja pausipidamine on tihti sobimatud.
Kõhklused keelekasutuseaegluses võivad takistada tõhusat suhtlemist.
Täitesõnad on mõnikord häirivad.
Arusaamine on üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel enamasti täpne
,
kui kasutatud aktsent või varieerumine on piisavalt arusaadav kasutajate sisemises kogukonnas.
Võib esineda mõistmisprobleeme keelelise või situatsioonilise keerukuse olukorras või sündmuste ootamatu käigu tingimustes..
Vastused on mõnikord kohesed, täpsed ja informatiivsed.
Võib algatada ja säilitada muutusi suhtelise kergusega tuntud teemadel või etteennustatavates olukordades.
Sündmuste ootamatu käiguga tegeledes üldiselt ebaadekvaatne.
algtase
2
Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on tugevalt mõjutatud emakeelest või piirkondlikust variatsioonist, mis tavaliselt takistab arusaamise kergust.
Näitab ainult piiratud kontrolli mõningate lihtsate meeldejäetud grammatiliste struktuuride ja lausemustrite üle.
Piiratud sõnavara hulk, mis koosneb ainult isoleeritud sõnadest ja meeldejäetud fraasidest.
Suudab kasutada väga lühikesi, isoleeritud, meeldejäetud lausungeid sagedase pausipidamise ja täitesõnade häiriva kasutamisega väljendite otsimisel ja vähemtuntud sõnadega väljendamisel.
Arusaamine on piiratud
isoleeritud
ja meeldejäetud fraasidega, mida hääldatakse hoolikalt ja aeglaselt.
Vastamisaeg on pikk ja vastused on tihti sobimatud.
Koostöö on piiratud lihtsate rutiinsete teadete vahetusteni.
algtasemeeelne tase
1
Täidab algtaseme eelse taseme osa.
Täidab algtaseme eelse taseme osa.
Täidab algtaseme eelse taseme osa
Täidab algtaseme eelse taseme osa.
Täidab algtaseme eelse taseme osa.
Täidab algtaseme eelse taseme osa.
Märkus.-
Töötase (4 tase) on raadiotelefoni suhtluseks nõutav miinimumtase.
Tasemed 1-3 kirjeldavad vastavalt keeleoskuse algtaseme eelset taset, algtaset ja töötaseme
eelseid
tasemeid, mis kõik kirjeldavad keeleoskusetaset enne Rahvusvahelise tsiviillennunduse organisatsiooni keeleoskusenõudeid.
Tasemed 5 ja 6 kirjeldavad edasijõudnute taset ja eksperttaset,
miinimumstandardnõudest
kaugemale arenenud keeleoskusetasemeid.
Tervikuna on skaala kui mõõtemärk koolituse ja testimise teenistuses, samuti kandidaatide hindamisel Rahvusvahelise tsiviillennunduse organisatsiooni töötaseme (4 tase) omandamisel.
III LISA
KOOLITUSEPAKKUJATELE MÄÄRATUD SERTIFIKAATIDELE LISATAVAD NÕUDED JA TINGIMUSED
1)
Artiklites 10 ja 11 osutatud nõuded seostuvad konkreetsemalt:
a)
kursuste sisu, korralduse ja kestusega,
b)
eksamite korralduse viisiga,
c)
juhendajate ja õpetava personali kvaliteedi ja kogemustega,
d)
koolitusepakkuja abivahendite, varustuse ja majutusega,
e)
kvaliteetse juhtimise süsteemi ja toimingutega,
f)
teenuste kvaliteediga,
g)
rahandusliku tugevusega,
h)
vastutuse ja kindlustuse katmisega, ja
i)
struktuuride omanduse ja korraldusliku küljega.
2)
Sertifikaadid täpsustavad:
a)
sertifikaati väljastava riikliku järelevalveasutuse;
b)
taotleja (nimi ja aadress);
c)
sertifitseeritud teenuste tüübi;
d)
avalduse taotleja vastavuse punktis 1 määratud nõutele;
e)
sertifikaadi väljastamiskuupäeva ja kehtivusperioodi.
3)
Sertifikaadile lisatud lisatingimused võivad olla kohaselt seotud:
a)
teatavate teenuste tegevuslike eripäradega;
b)
teenuste pakkumiseks ettenähtud ajaga;
c)
iga muu
aeronavigatsiooniteenustele
mitteomaste seadusandlike tingimustega, nagu sertifikaadi peatamise või lõpetamisega seotud tingimused.
