A7-0037/2010
17.3.2010
RAPORT
Ettepanek nimetada Ladislav Balko kontrollikoja liikmeks
(C7‑0023/2010 – 2010/0811(NLE))
Eelarvekontrollikomisjon
Raportöör:
Inés Ayala Sender
PR_NLE_art108
PE 430.942v03-00
SISUKORD
lk
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS
lisa 1: Ladislav Balko elulookirjeldus
LISA 2: Ladislav Balko vastused küSImustikule
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS
ettepaneku kohta nimetada Ladislav Balko kontrollikoja liikmeks
( C7‑0023/2010 – 2010/0811(NLE) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7–0023/2010 );
– võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 15. märtsi 2010. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 108;
– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A7‑0037/2010 ),
A. arvestades, et Ladislav Balko vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele;
1. esitab Ladislav Balko kontrollikoja liikmeks nimetamise ettepaneku kohta positiivse arvamuse;
2. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa ühenduste teistele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.
lisa 1: Ladislav Balko elulookirjeldus
Ladislav Balko
Ladislav Balko sündis 1954. aastal Slovakkias Slepčanys.
Ta lõpetas õigusteaduskonna Comeniuse Ülikoolis Bratislavas.
Hiljem sai ta õigusteaduste doktori kraadi ning töötas finants- ja äriõiguse dotsendina.
Suurema osa oma karjäärist on ta pühendanud finantsküsimustega tegelemisele.
Alates 1990. aastast on ta olnud pangatöötaja ja ekspert riigi rahanduse valdkonnas nii praktilistes kui ka teoreetilistes valdkondades.
Aastatel 1990 ja 1991 oli ta Slovaki Vabariigi Tolliameti peajurist.
Aastatel 1991–1999 töötas Ladislav Balko juhtivatel ametikohtadel, muu hulgas peadirektori asetäitjana Slovakkia suurimas kommertspangas Všeobecná úverová banka (VÚB).
Aastatel 2001–2004 oli ta Slovaki Vabariigi Ekspordi-Impordi Panga juhataja asetäitja ja juhatuse liige.
2003. aastal töötas välisinvesteeringute ja kaubandusega tegeleva riigiasutuse (SARIO) tegevdirektori ametikohal.
Nimetatud ametikohtadel tegeles ta praktiliste küsimustega investeerimisstiimulite ja riigiabi valdkonnas.
Kõrgeimal ametikohal pangandussektoris oli ta aastatel 2004–2006, kui valitsus nimetas ta keskpanga (National Bank of Slovakia – NBS) kõrgeima juhtorgani, panganõukogu liikmeks.
Finantsvaldkonna eksperdina töötamise kogemusele tuginedes sai Ladislav Balko 2006. aastal Slovaki Vabariigi peaministri nõunikuks rahanduse ja välismaiste otseinvesteeringute alal.
Sellel ametikohal tegeles ta aktiivselt riigi rahanduse valitsusepoolse juhtimise, eelarve, struktuurifondide ja muude seonduvate teemadega.
Alates 2006. aastast on ta olnud ka riigi omanduses oleva panga Slovenská záručna a rozvojová banka (SZRB) juhatuse aseesimees.
2008. aastal nimetas valitsus ta valitsuse hinnanõukogu liikmeks.
Seega on ta Slovaki Vabariigis ainus pangatöötaja, kes on tegutsenud kolme riigile kuuluva finantsasutuse (EXIMBANKA, NBS, SZRB) tippjuhtkonnas.
Seoses oma ametikohtadega pangandussektoris oli ta mitme järelevalvenõukogu liige ja teostas finantshalduse järelevalvet.
Peaministri nõunikuna osales ta aktiivselt Slovakkias euro kasutuselevõtmise protsessis.
Ta kuulus õigusloome ja kommunikatsiooni töörühmadesse.
Ladislav Balko oli Slovakkias euro kasutuselevõtmise üleriigilise kokkuleppe deklaratsiooni autor.
Samuti korraldas ta euro kasutuselevõtu teemal mitmeid konverentse.
Üheaegselt praktilise tööga finantsvaldkonnas tegutses Ladislav Balko teooria alal Bratislavas Comeniuse Ülikooli õigusteaduskonna finantsõiguse kateedri juhatajana, õpetades õiguse asjatundjaid eelarve, finantskontrolli, maksude, lõivude, tolliküsimuste, valuutade ja finantsturgude alal.
Nendel teemadel on ta kirjutanud palju teaduslikke ja erialaseid artikleid ning mitu finantsõiguse õpikut.
Õigusteaduste doktor Ladislav Balko
Sündis 20. mail 1954. aastal Zlaté Moravce piirkonnas Slepčanys.
1978: lõpetas õpingud Bratislavas Comeniuse Ülikooli õigusteaduskonnas ja alustas tööd Bratislavas firma Hydinársky priemysel GRT (linnulihatööstus) haldusosakonnas ettevõtte juristina.
1.
1980. aastal läbis suulise eksami ja sai õigusteaduste doktori kraadi.
2.
1980. aasta septembrist 1990. aasta märtsini töötas Bratislavas Tšehhoslovakkia Raadios (Československý Rozhlas) toimetajana.
3.
1990–1991: Slovaki Tolliameti peajurist.
4.
Akadeemiline aasta 1994/1995: alustas tööd õppejõuna Bratislavas Comeniuse Ülikooli õigusteaduskonnas äri-, finants- ja majandusõiguse õppetoolis, keskendudes finantsõigusele ja finantsturgude õigusele.
5.
Kaitses Bratislavas Comeniuse Ülikooli õigusteaduskonnas väitekirja, mis käsitles laene pangandusõiguse seisukohalt.
Õpetab praegu finantsõigust Comeniuse Ülikooli õigusteaduskonnas ja on finantsõiguse kateedri juhataja.
On kirjutanud sellel teemal mitu monograafiat.
Osales autorite kollektiivi juhina finantsõiguse õpiku väljaandmises (2005).
On avaldanud mitmeid kirjutisi pangandusõiguse (2000), finantsturgude õiguse (2001) ning äri- ja finantsõiguse teemal ja pidanud loenguid Veliko Tǎrnovo Püha Kyrillose ja Püha Methodiose Ülikooli meediakommunikatsiooni teaduskonnale (2001), Slovakkia keskpanga pangandusinstituudis pangatöötajatele õiguse alustest (2001) ning struktuurifondidest Slovaki õiguslikust vaatekohast (2004).
Samuti on ta olnud mitme väljaande ja õpiku kaasautor: Bills, cheques, letters of credit (1993), Foundations of banking law (2001), Regulation of principal banking activities (2001), Customs law (2001), Foundations of tax, duty and customs law (2001), Export insurance?Why not! (2002), Regulation of the financial market in the Slovak legal system - financial market law (2003), Basics of state finance (2006) ja "Federal" textbook of financial law (2006).
Kokku on ta ligikaudu 170 kirjutise, monograafia, akadeemilise ja teadusliku uurimuse ning artikli autor .
Ta on mitme toimetuse liige ning on osalenud paljudel riigisisestel ja rahvusvahelistel konverentsidel, sümpoosionidel ja seminaridel.
Ametialaselt on ta keskendunud finantsõiguse ja riigi rahanduse teemadele.
6.
2002. aastal sai ta Bratislavas Comeniuse Ülikooli õigusteaduskonna lektoriks .
7.
Pangandussektoris asus ta 1. juulil 1991. aastal tööle VÚB pangas laenude ja hoiuste divisjoni juhatajana.
1991. aasta juulist detsembrini töötas VÚB Bratislava harukontoris laenutöötajana ning tema ülesanne oli pakkuda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele sobivaid laenutingimusi.
a.
1992. aasta juunis ja juulis käis Ladislav Balko õppereisil USAs, kus osales õppeprogrammis Washingtonis USA Põllumajandusministeeriumi juures ja põllumajanduse rahastamist käsitlevas programmis Ohios Columbuses.
b.
1. oktoobril 1992. aastal sai ta VÚB peakontoris äridivisjoni süsteemianalüüsi osakonna direktoriks ning hakkas tegelema laenu- ja hoiusemenetluste ettevalmistamisega eelkõige VÚB suurettevõtetest klientide jaoks.
c.
1993. aasta mais ja juunis käis ta õppereisil USAs Chicagos, kus töötas pangas First Bank of Chicago ja Illinoisi Ülikooli juures (University of Illinois at Urbana‑Champaign), keskendudes peamiselt portfelli struktuuri ümberkujundamisele ja pangandusele, võlgade saneerimisprotsessidele ja pankrotimenetluse kaudu pangalaenude tagasisaamisele.
d.
1993. aastal sai ülesande luua osakond riskantsete laenudega tegelemiseks ja 1. aprillist 1994 töötas VÚB riskilaenude divisjoni juhina, tegeledes otseselt riskantsete laenudega, mille koguväärtus oli ligikaudu 25 miljardit Slovakkia krooni.
Sellel ametikohal oli tal 34 otsest alluvat panga peakontoris ja ligikaudu 80 alluvat panga filiaalides.
Riskantsete laenudega tegeledes lahendas ta VÚB laenuportfelli ümberkujundamise küsimusi muu hulgas järgmistel juhtudel: ZTS Martin, ZTS Dubnica nad Váhom, Calex Zlaté Moravce, Smrečina Banská Bystrica, VSS Košice, Magnetech Hačava, Tatra Bánovce nad Bebravou, ZDA Partizánske, SVL Žilina, ZVL - Kysucké Nové Mesto, Novofruct Nové Zámky, Vihorlat Snina, Tokay Slovenské Nové Mesto jt.
Tema kohustused kõnealusel ametikohal hõlmasid konkreetsete ümberkujundamismeetmete pakkumist suurklientidest ettevõtetele.
Ladislav Balko on olnud järgmiste ettevõtete nõukogu liige : CEB Holding Partizánske, a.s., Nový Calex, a.s., ZTS Hriňová a.s., VÚB Factoring, a.s. ja Transpetrol, a.s.
e.
1993. aastal osales Ladislav Balko tütarettevõtte VÚB — Factoring, a.s. asutamises ja oli seal üks esimesi juhatuse esimehi .
f.
1997. aastal sai temast VÚB panga logistikadivisjoni peadirektori asetäitja .
Selles ametis juhtis ta nelja osakonda, sealhulgas õigusosakonda, ja tema alluvuses oli 104 töötajat.
Samal ajal sai ta laenukomitee liikmeks ja osales enam kui 100 miljoni Slovakkia krooni ulatuses peamiselt suurtele ettevõtetele antud laenude heakskiitmises.
g.
Pärast 1999. aastal toimunud organisatsioonilisi ümberkorraldusi kaotati peadirektori asetäitja ametikoht ja Ladislav Balko sai õigusosakonna direktoriks.
8.
1991. aasta augustis sai ta äriõiguse juristi litsentsi.
9.
Alates 2000. aasta 1. veebruarist on ta kantud praktiseeriva advokaadina Slovakkia advokatuuri nimekirja.
10.
1997. aastal valiti ta Slovakkia pankrotiõiguse instituudi aseesimeheks.
11.
2001. aastal nimetas Slovakkia valitsus Ladislav Balko Eximbanka juhataja asetäitjaks .
Sellel ametikohal vastutas ta Eximbanka SR kindlustustegevuse eest.
Aastatel 2001–2004 oli ta Eximbanka SR juhatuse liige.
12.
2003. aastal nimetas Slovakkia valitsus ta Eximbanka SR direktorite nõukogu liikmeks.
13.
2003. aastal oli ta Slovakkia investeeringute ja kaubanduse arendamise ameti (SARIO) tegevdirektor .
14.
29. septembril 2004 nimetas Slovakkia valitsus Ladislav Balko Slovakkia keskpanga (National Bank of Slovakia) direktorite nõukogu liikmeks .
LISA 2: Ladislav Balko vastused küSI mustikule
Ladislav BALKO / SLOVAKI VABARIIK
Vastused küsimustikule
Ametialased kogemused
1.
Palun tutvustage oma ametialaste kogemuste olulisemaid aspekte riigirahanduse, juhtimise või juhtimisauditi alal.
Alljärgnevalt annan ülevaate nii oma ametialasest tegevusest riigi rahaliste vahendite kogumise ja haldamise protsessides kui ka oma akadeemilisest tegevusest finantsõiguse dotsendina, mille kaudu olen aidanud kaasa eelarve, maksu, tolliküsimuste, finantskontrolli ja finantsturgude valdkondade erialaspetsialistide koolitamisele.
a) 1990. aastate alguses omandasin Slovaki Vabariigi Tolliameti peajuristi ametikohal kogemusi tollimaksude valdkonnas.
Järgnevalt töötasin mitmel juhtival ametikohal, mis võimaldas mul osaleda riigieelarve vahendite kogumise ja haldamise protsessides.
Samuti olen töötanud Slovakkia suurimas kommertspangas VÚB.
Kuni erastamiseni oli riigi omanduses oleva panga VÚB kasum seotud riigieelarvega ja pank moodustas osa riigi finantsvaradest.
Samuti juhtisin programmi USAID raames koostöös ettevõtete KPMG ja McKinsey & Company audiitoritega meeskonda, mis tegeles panga VÚB laenuportfelli struktuuri ümberkujundamisega.
Selle ümberkujundamise tulemusena loodi laenude saneerimise osakond, mille vastutusalasse kuulus peaaegu kolmandiku panga laenuportfelli haldamine.
b) Minu muud tippjuhi ametikohad 2001. aastast kuni praeguseni on ajalises järjestuses olnud järgmised: Slovaki Vabariigi Ekspordi-Impordi Panga juhataja asetäitja ja juhatuse liige, Slovakkia Investeeringute ja Kaubanduse Arendamise Agentuuri SARIO tegevdirektor ja Slovakkia keskpanga (National Bank of Slovakia – NBS) panganõukogu liige.
Hetkel olen Slovakkia garantii- ja arengupanga juhatuse aseesimees.
Olen kõigil eespool nimetatud ametikohtadel juhtinud aktiivselt sisekontrolli- ja audititoiminguid, tegelenud kontrollimis- ja auditikavade koostamise ja heakskiitmisega ning tutvunud ettevalmistavate, käimasolevate ja järelkontrollitoimingutega.
Samuti olin nõukogu liige mitmes ettevõttes, milles tegutsemine hõlmas ka nende ettevõtete finantstehingute järelevalvet ja auditite hindamist.
c) Pikaajalisele finantsvaldkonnas töötamise kogemusele tuginedes otsustas Slovakkia Vabariigi peaminister määrata mind 2006. aastal oma nõunike kolleegiumi liikmeks ning rahanduse ja välismaiste otseinvesteeringute nõunikuks.
Sellel ametikohal osalen riigi rahanduse juhtimises.
Minu tegevus hõlmab arvamuste ettevalmistamist peaministrile eri teemade kohta, mida valitsus arutab, ja seaduseelnõude kohta, mille on peaministrile esitanud eelarve-, maksu-, investeerimistoetuste, finantsturgude, välisinvesteeringute jm valdkondade pädevad ministeeriumid.
Selle ametikoha kohustuste täitmiseks teen koostööd asjaomaste ministeeriumide vastutavate asutustega, mis annab mulle võimaluse mõjutada selliste asutuste poliitikat ja otsustetegemist riigi rahanduse valdkonnas.
d) Pean asjakohaseks ka oma akadeemilist tegevust Slovakkia vanima ülikooli Comeniuse Ülikooli finantsõiguse dotsendina.
See annab mulle suurepärase võimaluse ühendada riigi rahanduse teooria ja teadus konkreetse praktilise tegevusega.
Olen pidanud viisteist aastat loenguid riigi rahandusest, eelarve-, maksu- ja tolliõigusest, rahaseadusest, välisvaluutaseadusest ja finantsturgude seadusest.
Nimetatud tegevuse tulemust näitab see, et paljud mu endistest õpilastest töötavad keskpanga järelevalveülesandeid täitvatel ametikohtadel, finantskontrolli sektoris, riigihalduses, pankades ja mujal.
2.
Millised on kolm kõige olulisemat otsust, mille tegemisel olete oma erialase karjääri jooksul osalenud?
Leian, et kõige olulisemad otsused, mida riigi rahanduse valdkonnas vastu võtnud olen, on järgmised.
a) Raske üleminekuperioodi ajal 1990. aastate keskpaigas olin ma seotud Slovakkia suurima riigipanga VÚB riskilaenude haldamisega.
Järgnevate aastatega rajasin koostöös panga rahvusvahelise auditi konsultantidega panga VÚB riskantsete laenudega tegelemise osakonna (laenude saneerimise osakond) ja sain selle esimeseks juhatajaks.
Sellel ametikohal haldasin ma debitoorseid võlgnevusi, mille kogusumma ületas 30 miljardit Slovakkia krooni (peaaegu 1 miljardit eurot).
b) 2003. aastal rajasin Slovakkia investeeringute ja kaubanduse arendamise ametis SARIO kontrolli- ja auditiosakonna.
Sellest ametist puudusid kuni selle ajani kontrollimehhanismid, hoolimata sellest, et rahalisi vahendeid saadi riigieelarvest.
Minu selline otsus oli ajendatud ka tõsiasjast, et SARIO kasutas ELi ühinemiseelseid rahastamisvahendeid ja oli saamas struktuurifondide rakendusasutuseks, peamiselt seoses tööstusparkide rajamisega.
c) Kolmas otsuste kategooria on seotud osalemisega suhteliselt väikses töögrupis, mis formuleeris 2006. aastal Slovaki Vabariigi valitsuse manifesti lõpliku sõnastuse.
Minu panus sellesse oli makromajandusliku raamistiku, riigi rahanduspoliitika valdkonna ja selle jätkusuutlikkuse ning maksu- ja majanduspoliitika kujundamine.
Selle kategooria otsuste raames tahaksin mainida ka oma panust euro kasutuselevõtmisel Slovakkias.
Olin üks nendest, kes kavandas euro kasutuselevõtmise ja kasutamise ühiskondliku kokkuleppe deklaratsiooni, mille peaminister valitsuse nimel koos kõigi sotsiaalsete partnerite ja haldusüksustega allkirjastas.
See dokument kannab hoolt, et valitsus täidaks oma kohustust rakendada täielikult poliitikat, mis sisaldub Slovakkia 2007–2010 aasta lähenemisprogrammis.
Lisaks hõlmab dokument valitsuse kohustust täita ajakohastatud stabiilsuse ja kasvu paktist tulenevaid kohustusi ja eelkõige kohustust jätkata riigi rahanduse valdkonna stabiliseerimisega.
Nimetatud kokkuleppele viidatakse ka komisjoni 2008. aasta lähenemisaruandes.
Sõltumatus
3.
Asutamisleping sätestab, et kontrollikoja liikmed peavad olema oma kohustuste täitmisel „täiesti sõltumatud”.
Kuidas kavatsete seda tingimust tulevaste kohustuste täitmisel täita?
Täidaksin kontrollikoja liikmena seda kohustust rangelt, kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) asjakohaste sätetega.
ELTLi artikli 285 teises lõikes sätestatud täieliku sõltumatuse nõuet on edasi arendatud ELTLi artikli 286 lõikes 1 ja artikli 286 lõigetes 3–4.
Olen veendunud, et minu ametialased kogemused, isikuomadused ja moraalsed kogemused ning tõsiasi, et ma ei kuulu ühtegi poliitilisse parteisse, tagavad minu täieliku sõltumatuse oma kohustuste täitmisel „ väljaspool kahtlust” , nagu on nõutud ELTLi artikli 286 lõikes 1.
Samuti võin kinnitada, et täidan rangelt ELTLi artikli 286 lõikes 1 sisalduvaid kohustusi mitte taotleda ega võtta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega mingilt muult organilt ja hoiduda kõigest, mis on kokkusobimatu minu kohustustega.
ELTLi artikli 286 lõikes 4 nõutu kohaselt ei tööta ma oma ametiaja jooksul ühelgi teisel ametikohal (vt ka minu vastust kuuendale küsimusele).
Pärast ametiaja lõppemist käitun ametissenimetamiste suhtes või soodustuste vastuvõtmisel ausalt ja diskreetselt.
Mis puudutab keeldu taotleda ja võtta vastu juhiseid, siis sätestab ELTLi artikli 286 lõige 2 täiendava kaitsemeetme, mille läbi võib kontrollikoja liikme ametist vabastada või ilma jätta õigusest saada soodustusi ainult Euroopa Kohus kontrollikoja taotluse põhjal.
Samuti käitun ma vastavalt kontrollikoja liikmete tegevusjuhendi nõuetele, mis on lisatud kontrollikoja otsusele 92-2004 ja millega kehtestatakse kontrollikoja protseduurireeglite rakenduseeskirjad.
Lisaks tuginen ma 1977. aastal INTOSAI (Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvaheline Organisatsioon) egiidi all vastu võetud Lima auditeerimise ettekirjutuste suuniste deklaratsioonile, mida sageli nimetatakse avaliku sektori välisauditi Magna Carta ’ks.
Selle deklaratsiooni kohaselt saavad kõrgeimad kontrolliasutused täita oma ülesandeid objektiivselt ainult juhul, kui nad on kontrollitavatest sõltumatud ja välismõju eest kaitstud.
Kõrgeimatel kontrolliasutustel peab olema funktsionaalne ja organisatsiooniline sõltumatus, mis tuleb tagada põhiseaduslikult.
Eespool nimetatud raamistik pakub kõiki tagatisi olla sõltumatu ning oma tagasihoidliku arvamuse kohaselt on ka minul kontrollikoja liikmekandidaadina kõik tagatised olla sõltumatu.
4.
Kas olete eelnevate juhtimisülesannete täitmisel läbinud heakskiidumenetluse, juhul kui sellist menetlust kohaldati?
Minu eespool kirjeldatud ülesannete suhtes ei ole kohaldatud ametlikku heakskiidumenetlust.
Alati on aga minu juhtimisülesannete täitmise tasuks olnud positiivsed hinnangud minu vastutusel olevate töögruppide teostatud tööle.
Lisaks on mulle üha rohkem usaldatud uusi ülesandeid ja suuremat vastutust.
Näiteks määrati mind pärast pangas VÚB osakonnajuhatajana töötamist peadirektori asetäitjaks.
Pärast Ekspordi-Impordi Panga juhataja asetäitjana töötamist määrati mind SARIO tegevdirektoriks ja hiljem Slovakkia keskpanga panganõukogu liikmeks.
Finantsõiguse dotsendina määrati mind Comeniuse Ülikooli õigusteaduskonna finantsõiguse kateedri juhatajaks.
5.
Kas Teil on äri- või finantshuvisid või muid kohustusi, mis võivad sattuda vastuollu Teie tulevase tööga?
Kas olete valmis avaldama kontrollikoja presidendile kõik oma majanduslikud huvid ja muud kohustused ning need avalikustama?
Kui olete hetkel seotud mõne kohtumenetlusega, andke palun selle kohta lähemat teavet.
Mul ei ole äri- või finantshuvisid või muid kohustusi, mis võivad sattuda vastuollu minu tulevase tööga.
Loomulikult olen ma valmistunud ette avaldama kontrollikoja presidendile kõik oma majanduslikud huvid ja muud kohustused ning need avalikustama.
Sellega seoses tahaksin märkida, et Slovakkia seaduste kohaselt
Slovakkia põhiseadusliku akti nr 357/2004 Coll.
VII osa avalike huvide kaitsmise kohta riigiteenistujate kohustuste täitmise suhtes, muudetud kujul. avaldan igal aastal ametikohaga kokkusobimatute tegevuste parlamendikomisjonile teavet nii selle kohta, et olen täitnud ametikohaga kokkusobimatute tegevuste kohta esitatud nõudeid, kui ka oma tulude ja varade kohta.
See teave on avalikult kättesaadav komisjoni veebilehel
http://www.nrsr.sk/default.aspx?sid=oznamenia_funkcionarov .
Ma ei ole seotud ühegi kohtumenetlusega.
6.
Kas olete valmis astuma pärast kontrollikoja liikmeks nimetamist tagasi kõikidelt valitavatelt ametikohtadelt ja loobuma igasugusest aktiivsest tegevusest vastutaval ametikohal poliitilises erakonnas?
Toetan täielikult kontrollikoja liikmete täieliku sõltumatuse nõuet.
Seetõttu astun loomulikult pärast kontrollikoja liikmeks nimetamist tagasi kõikidelt praegustelt ametikohtadelt.
Ma ei ole ühegi poliitilise erakonna liige ega tegutse üheski sellises erakonnas aktiivselt.
7.
Kuidas toimiksite tõsise eeskirjade rikkumise või koguni pettuse ja/või korruptsioonijuhtumi korral, millesse on segatud osapooled Teie päritoluliikmesriigist?
Toimiksin Euroopa Liidu üldistes huvides sõltumatult, erapooletult ja professionaalselt.
Minu päritoluriigi osapoolte mis tahes võimalik seotus ei mõjutaks minu tegevust.
Täidaksin rangelt õiguslikku raamistikku, mida kohaldatakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitseks eeskirjade rikkumise, pettuse ja korruptsiooni vastu, sealhulgas kontrollikoja kodukorda, nagu kontrollikoja otsus nr 97-2004, mis sätestab korraldused koostööks OLAFiga seoses hilisema juurdepääsuga audititeabele.
Kohustuste täitmine
8.
Millised peaksid olema usaldusväärse finantsjuhtimise kultuuri põhijooned kõikides avaliku sektori asutuses?
Oma ametialastele kogemustele ja akadeemilisele tegevusele riigi rahanduse valdkonnas põhinedes leian, et usaldusväärse finantsjuhtimise põhijooni mis tahes avalikus teenistuses peegeldavad järgnevad olulised põhimõtted.
a) Ülekaaluka üldise huvi põhimõte, mis sisaldub riigi ja omavalitsusorganite finantsmajanduslikku tegevust reguleerivates õigusaktides.
b) Seaduslikkuse põhimõte, mis kohustab kõiki finantsjuhtimises osalejaid täitma rangelt kõiki finantsõiguse asjaomaseid sätteid.
Samuti nõuab see põhimõte eelarvete vastuvõtmist õigusaktidega ning vastavalt õigusaktidele maksude, tasude ja muude maksete sissenõudmist.
c) Finantsmajandusliku tegevuse valdkonna ülesannete jaotamine õigusloomega seotud võimu ja täidesaatva võimu vahel, mis sätestatakse peamiselt riigiõiguses.
d) Riigi ja omavalitsusorganite finantsmajandusliku tegevuse avalik iseloom ja läbipaistvus on õigustatud tõsiasjaga, et sellega on seotud kodanikelt ja ettevõtetelt kogutud rahalised vahendid.
Selliste rahaliste vahendite kasutamist tuleb avalikult kontrollida.
Sellega seoses tervitan ma õiges suunas tehtud sammuna Euroopa läbipaistvuse algatust, peamiselt liikmesriikide kohustuse suhtes avaldada ELi eelarvest rahaliste vahendite saajad, mis on nüüd sätestatud ka finantsmääruse artikli 53b lõike 2 punktis d.
e) Kodanike osalemine riigi ja omavalitsusorganite finantsmajanduslikus tegevuses, näiteks õiguse kaudu esitada riiklikele haldusorganitele ettepanekuid, taotlusi ja kaebusi.
f) Finantsplaneerimine kui põhimõte tähendab, et riigi ja omavalitsusorganite tegevusi, mis on seotud riiklike vahendite kogumise, jaotamise ja kasutamisega, teostatakse kooskõlas vastavate rahastamiskavadega.
Eelnevad olulised põhimõtted tuleb rakendada riigi rahanduse igapäevasesse haldamisse, et tagada riiklike vahendite kasutamine säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt.
Täpsemalt hõlmab usaldusväärne finantsjuhtimine järgmist:
– täpselt määratletud eesmärgid,
– finantsriskide tuvastamine ja analüüs ning finantsriskide kõrvaldamiseks mõeldud meetmete vastuvõtmine,
– finantsvastutusega isikute kohustuste määramine,
– kvaliteetne infotehnoloogia, täpsed sise- ja väliskommunikatsiooni reeglid,
– juhtimistöö kvaliteedi pidev arendamine,
– pidevad investeeringud personali ametialasesse koolitusse,
– ühemõttelised lihtsad ja kaasaegsed õigusnormid, mis kajastavad parimaid rahvusvahelisi tavasid,
– tõhusad sisekontrolli- ja välisauditimehhanismid, mis toimivad ennetavalt, ja
– välisauditi tulemuste ja soovituste kasutamine.
9.
Asutamislepingu kohaselt aitab kontrollikoda parlamendil täita oma volitusi eelarve täitmise kontrollimisel.
Kuidas kirjeldaksite oma tööd seoses aruandlusega Euroopa Parlamendile ja eelkõige selle eelarvekontrollikomisjonile?
Olen tähelepanelik tõsiasja suhtes, et peamine poliitiline vastutus ELi rahanduse valdkonnas lasub komisjonil, nõukogul ja parlamendil.
See vastutus tuleb esile kogu eelarveprotsessis, mitte ainult eelarve koostamisel ja vastuvõtmisel, vaid ka selle täitmisel, jälgimisel ja kontrollimisel.
Mulle oleks suur au selles protsessis kontrollikoja liikmena osaleda.
On ilmselge, et oma ülesannete korralikuks ja tõhusaks teostamiseks peab kontrollikoda jääma teistest institutsioonidest täiesti sõltumatuks, säilitades samas nendega pideva kontakti.
Usun, et minu sõltumatud ametialased seisukohad on väärtuslikud nii kontrollikojale kui ka parlamendile.
Jaotaksin oma aruandluskohustused järgmisse kahte eri kategooriasse.
a) N-ö Seadusjärgsed kohustused vastastikku parlamendiga, nimelt Euroopa Ühenduse asutamislepingust, määrustest, protseduurireeglitest jm tulenevad kohustused.
Minu ülesanne on osaleda aktiivselt meetmetes, mis võimaldavad parlamendil anda komisjonile eelarve täitmise suhtes heakskiidu.
ELTLi artikli 319 lõike 1 kohaselt vaatavad nõukogu ja parlament muude dokumentide hulgas läbi ka kontrollikoja aastaaruande ja kontrollikoja esitatud eriaruanded, millesse mina oma panuse annan.
Finantsmääruse artiklid 143 ja 144 sisaldavad sätteid parlamendile aruannete esitamise kohta.
Samuti osalen ma eelarvekomisjoni asjakohastel kohtumistel, mille kohta eespool nimetatud aruanded esitatakse.
b) Omaalgatuslik ja mitteametlik tegevus – annaksin ühele oma kabinetiliikmetest ülesandeks jälgida regulaarselt eelarvekomisjoni päevakorda ja dokumente ning valmistada ette asjakohased protokollid, teatised ja ettepanekud minu enda ning kontrollikoja tööks.
Eespool nimetatud tegevusi teostaksin ma eesmärgiga saavutada kontrollikoja auditeerimise strateegia 2009–2012 kaks peamist eesmärki, nimelt:
a) maksimeerida auditite üldmõju ja
b) suurendada vahendite parima võimaliku kasutamisega auditeerimise tõhusust.
Samuti oleks finantsõiguse dotsendina minu jaoks väga huvitav osaleda ELi finantseeskirjade eelnõu kohta kontrollikoja seisukohtade formuleerimisel, näiteks käimasoleval teisel iga kolme aasta tagant toimuval finantsmääruse ja finantsmääruse rakenduseeskirjade läbivaatamisel.
Näiteks Euroopa ombudsmani vastuse I osa finantsmääruse läbivaatamise ühisnõupidamisele kohta
(http://ec.europa.eu/budget/library/consultations/FRconsult2009/contributions/P018_2009-12-17_Eur_ Ombudsman_Belgium_en.pdf).
2010. aasta keskel esitatav komisjoni ettepanek peaks kajastama ka kontrollikoja 2008. aasta aruande tulemusi, mis puudutavad eksimuste kõrget arvu peaaegu kõigis ELi kulutuste valdkondades.
Samuti sooviksin osaleda arutlustel, mis puudutavad nn vigade esinemise riski küsimust, rõhutades samas vajadust säilitada pettuste suhtes nulltolerants.
10.
Milline võiks olla Teie arvates tulemusauditi lisandväärtus ja kuidas tuleks selle tulemused juhtimisse kaasata?
Usun, et tulemusauditi lisandväärtus tuleneb seda liiki auditi iseloomulikest tunnustest ja rakendusalast, kui võrrelda seda finantsauditiga.
Finantsauditi volitusse kuulub raamatupidamiskontode ning riiklike vahendite kasutamise seaduslikkuse ja reeglipärasuse kontrollimine.
Vastavalt Lima deklaratsioonile, millele viitasin oma vastuses kolmandale küsimusele, on tulemusaudit riigihalduse tulemuslikkuse, säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe kontrollimise suunitlusega.
Tulemusaudit ei hõlma mitte ainult spetsiifilisi finantstehinguid, vaid valitsuse tegevust täies ulatuses, sealhulgas nii organisatsioonilisi kui ka haldussüsteeme.
Seega aitab tulemusaudit tagada riiklike vahendite mõistliku kasutamise ning osutab positiivset rolli täites ennetavalt, milliseid riiklike vahendite haldamise valdkondi tuleks arendada ja kuidas seda teha tuleks.
ELi kontekstis sätestab ELTLi artikli 287 lõige 2 kontrollikojale seadusliku aluse mõlemat liiki auditi teostamiseks, sätestades, et kontrollikoda kontrollib ELi kulude ja tulude seaduslikkust ja korrektsust ning finantshalduse usaldusväärsust.
Kontrollikoja tulemusauditi juhendi punkti 1.2.1 kohaselt on tulemusaudit usaldusväärse finantsjuhtimise audit.
Nimelt auditeeritakse säästlikkust, tõhusust ja mõjusust, millega komisjon ja/või teised kontrollitavad on ELi vahendeid oma kohustuste teostamisel kasutanud.
Mis puudutab tulemuste sidumist finantsjuhtimisega, siis kasutaksin viitekohana finantsmääruse artikli 27 lõiget 1, mis määrab, et kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid.
Nende saavutamist jälgitakse tegevuskohaste tulemusnäitajate abil.
Leian, et kontrollikoja aastaaruannetes ja eriaruannetes sisalduvad tähelepanekud ja soovitused on juhatajatele eespool nimetatud eesmärkide seadmisel väärtuslikuks allikaks.
Seega aitavad tulemusauditi tulemused suurendada ELi vahendite haldamise kvaliteeti ja usaldusväärsust.
Nagu INTOSAI tulemusauditi rakendussuunistes soovitatakse, võib see lõpptulemusena tugevdada õiguspärasust, vastutust ja kodanike usaldust ELi ja selle institutsioonide suhtes.
11.
Kuidas saaks parandada kontrollikoja, liikmesriikide kontrolliasutuste ja Euroopa Parlamendi (eelarvekontrollikomisjoni) vahelist koostööd ELi eelarve auditeerimisel?
Kõigil eespool nimetatud institutsioonidel on asjakohaste õigusaktides selgelt määratletud volitused ja pädevused.
Mis puudutab nendevahelist koostööd, siis tahaksin esiteks viidata Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 ja artikli 13 lõike 2 üldsätetele, mille kohaselt on ELi ja selle liikmesriikide vaheline koostöö ja ELi institutsioonide omavaheline koostöö „ siiras ”.
Konkreetsemalt, mis puudutab kontrollikoja ja liikmesriikide auditeerimisasutuste vahelist koostööd, siis sätestab ELTLi artikli 287 lõige 3, et auditi läbiviimisel liikmesriikides teevad kontrollikoda ja liikmesriikide auditeerimisasutused „ usalduslikult koostööd, säilitades samal ajal sõltumatuse ” Kontrollikoja nõudmisel esitavad liikmesriikide auditeerimisasutused või, kui neil puuduvad vajalikud volitused, riigi pädevad talitused kontrollikojale kogu vajaliku dokumentatsiooni või teabe, mis on vajalik kontrollikoja ülesannete täitmiseks.
Lisaks, mis puudutab kontrollikoja ja parlamendi vahelist koostööd, sätestab ELTLi artikli 287 lõike 4 neljas lõik, millega on seotud üheksas küsimus, et kontrollikoda aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul kasutada oma volitusi eelarve täitmise kontrollimisel.
Lõpetuseks, mis puudutab liikmesriikide auditeerimisasutuste koostööd kontrollikoja ja parlamendiga, siis ELTLi artikli 310 lõike 5 kohaselt kohustatakse liikmesriike tegema koostööd ELiga, et tagada eelarves määratud assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantshalduse põhimõtete kohaselt.
Eespool nimetatud ELi õiguslikku raamistikku täiendavad siseriiklikud õigusaktid, tavaliselt vastavad põhiseadused ja spetsiaalsed õigusaktid kõrgeimate kontrolliasutuste kohta.
Kuna siiani ei ole mul olnud võimalust omandada mingeid teadmisi kontrollikoja olemasoleva koostöö kohta eespool nimetatud asjaosalistega, siis leian, et konkreetsete arendusettepanekute esitamine oleks ennatlik.
Olen siiski veendunud, et siiras koostöö vastastikuse usalduse õhkkonnas rajab pidevale arengule tugeva aluspõhja.
Samuti usun ma, et juba minu esimene ärakuulamine kontrollikoja liikmekandidaadina võis aidata kaasa vastastikusel usaldusel ja avatud dialoogil põhinevate heade ametialaste suhete rajamiseks minu enda, parlamendi ja parlamendiliikmete vahel.
Kontrollikoja liikmena olen alati parlamendile ja eriti parlamendi eelarvekomisjonile kättesaadav, et vahetada seisukohti mis tahes ettepaneku või algatuse üle, mis võiks meie ühiste eesmärkide saavutamisele kaasa aidata.
Lõpetuseks usun ma, et töö ja mõttevahetused ELi kõrgeimate kontrolliasutuste kontaktkomitee struktuuri raames pakuvad suurepärast platvormi olemasoleva koostöö pidevaks arenguks ja selle keskendumiseks ühist huvi pakkuvatele aktuaalsetele teemadele.
Selle näited on kontaktkomitee hiljutised arutelud kõrgeimate kontrolliasutuste abistava rolli üle majandus- ja finantskriisile reageerimise riiklike meetmete kasutuselevõtmisel, samuti arutelud Lissaboni leppe mõju kohta ELi vahendite haldamisele ja võimaliku mõju kohta liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste ja kontrollikoja tööle.
http://eca.europa.eu/portal/page/portal/cooperation
Muud küsimused
Kas võtate oma kandidatuuri tagasi, kui parlament ei poolda Teie nimetamist kontrollikoja liikmeks?
Eetilisest seisukohast oleks selline toimimine kohane.
ELTLi artikli 287 lõike 4 kohaselt aitab kontrollikoda parlamendil ja nõukogul kasutada oma volitusi eelarve täitmise kontrollimisel ja seega peab kontrollikoja liikmetel olema parlamendi usaldus.
Loomulikult oleks iga kandidaat üliõnnelik, kui parlament tema kandidatuuri pooldaks.
Kui parlamendi arvamus minu kandidatuuri kohta peaks olema negatiivne, kaaluksin ma Slovaki Vabariigi valitsusega kooskõlas põhjalikult, millised peaksid olema parlamendi arvamust toetavate põhjuste valguses minu edasised sammud.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
16.3.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
22
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Marta Andreasen, Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Zigmantas Balčytis, Jorgo Chatzimarkakis, Andrea Cozzolino, Luigi de Magistris, Tamás Deutsch, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Ville Itälä, Cătălin Sorin Ivan, Elisabeth Köstinger, Bogusław Liberadzki, Monica Luisa Macovei, Jan Olbrycht, Georgios Stavrakakis, Søren Bo Søndergaard
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Christofer Fjellner, Edit Herczog, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Markus Pieper
