A6-0402/2008
21.10.2008
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks
(KOM(2008)0306 – C6‑0240/2008 – 2008/0103(CNS))
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
Raportöör:
Luis Manuel Capoulas Santos
PE 407.775v03-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Märgitud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud teksti muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse muudetud tekst paksus kaldkirjas .
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida komisjoni ettepanekus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Välja jäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................95
eelarvekomisjonI ARVAMUS.....................................................................................102
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS......110
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS................................................................133
MENETLUS............................................................................................................................140
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks
( KOM(2008)0306 – C6‑0240/2008 – 2008/0103(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2008)0306 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37 ning artikli 299 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0240/2008 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi ( A6‑0402/2008 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(1 a) Halduskoormuse vähendamist põllumajandussektoris tuleks jätkata läbipaistvate, lihtsamate ja arusaadavamate õigusaktide abil.
Ühine põllumajanduspoliitika saab ainult madalamate kulude ja väiksema halduskoormuse abil tagada põllumajandustootjate konkurentsivõime ülemaailmsetel turgudel.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati põhimõte, mille kohaselt jäetakse põllumajandustootjad, kes ei vasta teatavatele tingimustele rahva-, loomade ja taimetervise, keskkonna ja loomade heaolu valdkondades, otsetoetusest ilma või nende otsetoetusi vähendatakse.
Nõuetele vastavuse süsteem on ühenduse otsetoetuste lahutamatu osa ja tuleks seega säilitada.
Kogemused on aga näidanud, et mitmed nõuetele vastavuse ulatusega seotud nõuded ei ole põllumajandustegevuse või põllumajandusmaa osas piisavalt asjakohased või on suunatud pigem riigiasutustele kui põllumajandustootjatele.
Seetõttu on asjakohane kohandada nõuetele vastavuse ulatust.
(2) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati põhimõte, mille kohaselt jäetakse põllumajandustootjad, kes ei vasta teatavatele tingimustele rahva-, loomade ja taimetervise, keskkonna ja loomade heaolu valdkondades, otsetoetusest ilma või nende otsetoetusi vähendatakse.
Nõuetele vastavuse süsteem on ühenduse otsetoetuste lahutamatu osa ja tuleks seega säilitada.
Kogemused on aga näidanud, et mitmed nõuetele vastavuse ulatusega seotud nõuded ei ole põllumajandustegevuse või põllumajandusmaa osas piisavalt asjakohased või on suunatud pigem riigiasutustele kui põllumajandustootjatele.
Seetõttu on asjakohane kohandada nõuetele vastavuse ulatust.
Kõigis toiduainete hügieeniga seotud õigusaktides 1 esineva nõuetele vastamist käsitleva artikli kandmine II lisasse ei tohiks kaasa tuua lisakontrolle.
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni eeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded (ELT L 35, 8.2.2005, lk 1).
Selgitus
Nõukogu määruses peaksid olema toodud hügieeni käsitlevate määruste lisades esitatud konkreetsed nõuded, et hoida ära tõlgendamisest tulenevaid vigu kõnesolevate nõuete kohaldamisel.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2 a) Nõuetele vastavuse süsteemi lihtsustamiseks, täiustamiseks ja ühtlustamiseks tuleks teha pidevaid jõupingutusi.
Seetõttu peaks komisjon iga kahe aasta järel esitama aruande nõuetele vastavuse süsteemi kohaldamise kohta.
Selgitus
Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2007. aasta raporti T6-0598/2007 (otsetoetuskavad põllumajandustootjatele ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond) osana vastu võetud muudatusettepaneku taaskasutamine.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 2 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2 b) Väiksem halduskoormus, ühtlustatud kontrollid, kontrollide ühendamine, kaasa arvatud Euroopa Liidu institutsioonide siseselt, ja õigeaegsed maksed suurendaksid põllumajandustootjate üldist toetust nõuetele vastavuse süsteemile ning seega poliitika tõhusust.
Selgitus
Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2007. aasta raporti T6-0598/2007 (otsetoetuskavad põllumajandustootjatele ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond) osana vastu võetud muudatusettepaneku taaskasutamine.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 2 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2 c) Et kergendada põllumajandustootjate koormust, tuleks liikmesriike ja Euroopa Liidu institutsioone ergutada hoidma nii kohapealsete kontrollide kui ka järelevalveasutuste arvu nii väiksena kui võimalik, ilma et see piiraks komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 796/2004 (millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid) 1 sätete kohaldamist.
Seetõttu tuleks lubada liikmesriikidel teostada miinimumkontrolle makseasutuse tasandil.
Lisaks sellele tuleks ergutada liikmesriike ja Euroopa Liidu institutsioone võtma lisameetmeid kontrolle teostavate isikute arvu piiramiseks, et tagada nende isikute nõuetekohane koolitamine ning piirata ajavahemikku, mille jooksul tohib konkreetses põllumajandusettevõttes kohapealset kontrolli teostada, maksimaalselt ühe päevaga.
Komisjon peaks aitama liikmesriike tervikliku valimi moodustamise jaoks ettenähtud nõuete täitmisel.
Valimi moodustamine kohapealsete kontrollide jaoks tuleks viia läbi sõltumata nõuetele vastavuse reguleerimisalasse kuuluvate asjaomaste õigusaktide alusel sätestatud konkreetsetest minimaalsetest kontrolliprotsentidest.
________
1 ELT L 141, 30.4.2004, lk 18.
Selgitus
Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2007. aasta raporti T6-0598/2007 (otsetoetuskavad põllumajandustootjatele ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond) osana vastu võetud muudatusettepaneku taaskasutamine.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 2 d (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2 d) Liikmesriigid peaksid tagama, et põllumajandustootjaid ei karistataks (näiteks maksete vähendamine või maksete tühistamine ja ka trahv, mis järgneb asjaomaste riiklike õigusaktide rikkumisele) ühe ja sama rikkumisjuhtumi eest kaks korda.
Selgitus
Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2007. aasta raporti T6-0598/2007 (otsetoetuskavad põllumajandustootjatele ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond) osana vastu võetud muudatusettepaneku taaskasutamine.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3) Selleks et ühtlasi vältida põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist ja tagada selle heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmine, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ühenduse raamistik, mille alusel liikmesriigid kehtestavad standardid, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist (maakasutus, külvikord, tootmisviisid) ja põllumajandusstruktuure.
Maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamine ühtse otsemaksete kava raames võib mõningatel juhtudel avaldada kahjulikku mõju keskkonnale, eelkõige teatavatele maastikuelementidele.
Seetõttu on asjakohane tõhustada olemasolevaid ühenduse sätteid, mis on vajadusel suunatud kindlaksmääratud maastikuelementide kaitsele.
(3) Selleks et ühtlasi vältida põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist ja tagada selle heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmine, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ühenduse raamistik, mille alusel liikmesriigid kehtestavad standardid, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist (maakasutus, külvikord, tootmisviisid) ja põllumajandusstruktuure.
Maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamine ühtse otsemaksete kava raames võib mõningatel juhtudel avaldada kahjulikku mõju keskkonnale, eelkõige tavapärasele bioloogilisele mitmekesisusele, teatavatele maastikuelementidele ja vooluveekogu kallastel paiknevatele aladele .
Seetõttu on asjakohane tõhustada olemasolevaid ühenduse sätteid, mis on vajadusel suunatud bioloogilise mitmekesisuse ja kindlaksmääratud maastikuelementide kaitsele.
Võttes arvesse vajadust tagada ühenduse õigusaktide kohased vee kõrgeimad kvaliteedistandardid, ei tohiks siiski kehtestada täiendavaid piiranguid, mis võiksid takistada soovitud maaelu arengut.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4) Põllumajandusliku tegevusega seoses on teatavates piirkondades muutunud üha problemaatilisemaks veeressursside kaitse ja majandamine.
Seetõttu on asjakohane tõhustada ka ühenduse kehtivat raamistikku heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste osas, et kaitsta veekogusid reostuse ja äravoolu eest ning reguleerida veekasutust.
(4) Põllumajandusliku tegevusega seoses muutub ühenduse järjest suuremas osas üha problemaatilisemaks veeressursside kaitse ja majandamine.
Seetõttu on asjakohane tõhustada ka ühenduse kehtivat raamistikku heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste osas, et kaitsta veekogusid reostuse ja äravoolu eest ning reguleerida veekasutust, sealhulgas vähendada iga-aastast suurt veeraiskamist paremate põllu- ja veemajanduse süsteemide abil .
Selgitus
Veepuuduse probleemi lahendamiseks ja vältimiseks tuleb vähendada põllumajandussektori iga-aastast veeraiskamist.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(5) Kuna püsirohumaadel on keskkonnale positiivne mõju, on asjakohane kohaldada meetmeid olemasolevate püsirohumaade säilitamise soodustamiseks, et vältida rohumaa suuremahulist muutmist haritavaks maaks.
(5) Kuna püsirohumaadel on keskkonnale positiivne mõju, on asjakohane kohaldada meetmeid olemasolevate püsirohumaade säilitamise soodustamiseks, et vältida rohumaa suuremahulist muutmist haritavaks maaks.
(Tõlkija märkus: KOM-teksti tõlkes on muudetav tekst "püsikarjamaad" juba tõlgitud kui "püsirohumaad".)
Selgitus
Kõigil püsirohumaadel ei toimu karjatamist.
Püsirohumaad kujutavad endast olulist süsinikuvaru ja Euroopa kõige tähtsamaid bioloogiliselt mitmekesiseid elupaiku.
Sellest vaatenurgast lähtudes on niidetavad rohumaad sama olulised kui karjamaad.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 7
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(7) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud toetuste ümbersuunamise mehhanismi abil saavutatavaid sääste kasutatakse maaelu arengu poliitika meetmete rahastamiseks.
Kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates on põllumajandussektor seisnud silmitsi mitmete uute ja keeruliste väljakutsetega, nagu näiteks kliimamuutused, bioenergia kasvav tähtsus ning ka vajadus parema veemajanduse ja tõhusama bioloogilise mitmekesisuse kaitse järele.
Euroopa Ühendust kui Kyoto protokolli osalist on kliimamuutuste küsimusi silmas pidades kutsutud üles oma poliitikaid kohandama.
Veel enam, võttes arvesse veepuuduse ja põudadega seoses esinenud tõsiseid probleeme, tuleks jätkuvalt tegeleda veemajanduse küsimustega.
Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on suur väljakutse ja kuigi selles vallas on tehtud olulisi edusamme, nõuab Euroopa Ühenduse bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi saavutamine 2010. aastaks lisapingutusi.
Ühendus tunnistab vajadust lahendada need uued probleemid oma poliitikate raames.
Põllumajanduse valdkonnas on nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaselt vastuvõetud maaelu arengu programmid asjakohane vahend kõnealuste väljakutsete lahendamiseks.
Selleks et liikmesriigid saaksid oma maaelu arengu programme vastavalt muuta , ilma et neil oleks vaja vähendada praeguseid maaelu arengu meetmeid teistes valdkondades, tuleks eraldada täiendavaid vahendeid.
Ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud finantsperspektiivid ei võimalda aga rahaliste vahendite eraldamist ühenduse maaelu arengu poliitika tugevdamiseks vajalikul määral.
Neid asjaolusid arvestades on asjakohane koondada suur osa vajalikest rahalistest vahenditest, suurendades järk-järgult otsetoetuste vähendamist toetuste ümbersuunamise kaudu.
(7) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud toetuste ümbersuunamise mehhanismi abil saavutatavaid sääste kasutatakse maaelu arengu poliitika meetmete rahastamiseks.
Kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates on põllumajandussektor seisnud silmitsi mitmete uute ja keeruliste väljakutsetega, nagu näiteks kliimamuutused, bioenergia kasvav tähtsus ning ka vajadus parema veemajanduse ja tõhusama bioloogilise mitmekesisuse kaitse järele.
Euroopa Ühendust kui Kyoto protokolli osalist on kliimamuutuste küsimusi silmas pidades kutsutud üles oma poliitikaid kohandama.
Veel enam, võttes arvesse veepuuduse ja põudadega seoses esinenud tõsiseid probleeme, tuleks jätkuvalt tegeleda veemajanduse küsimustega.
Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on suur väljakutse ja kuigi selles vallas on tehtud olulisi edusamme, nõuab Euroopa Ühenduse bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi saavutamine 2010. aastaks lisapingutusi.
Ühendus tunnistab vajadust lahendada need uued probleemid oma poliitikate raames.
Põllumajanduse valdkonnas on nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaselt vastuvõetud maaelu arengu programmid asjakohane vahend kõnealuste väljakutsete lahendamiseks.
Mõned liikmesriigid on juba välja töötanud maaelu arengu programmid, mis tegelevad uute probleemidega.
Et aga kõik liikmesriigid saaksid maaelu arengu programme vastavalt läbi viia , ilma et neil oleks vaja vähendada praeguseid maaelu arengu meetmeid teistes valdkondades, tuleks eraldada täiendavaid vahendeid.
Ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud finantsperspektiivid ei võimalda aga rahaliste vahendite eraldamist ühenduse maaelu arengu poliitika tugevdamiseks vajalikul määral.
Neid asjaolusid arvestades on asjakohane koondada suur osa vajalikest rahalistest vahenditest, suurendades järk-järgult otsetoetuste vähendamist toetuste ümbersuunamise kaudu.
Selgitus
Ei oleks kohane kohustada liikmesriike oma maaelu arengu programme uuesti läbi vaatama, kui nendes juba tegeldakse uute probleemidega.
See suurendaks halduskoormust ning avaldaks kahjulikku mõju põllumajandustootjatele, kes juba osalevad kehtivates maaelu arengu programmides.
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 8
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8) Põllumajandustootjate vahelist otsese sissetulekutoetuse jaotamist iseloomustab asjaolu, et suur osa toetustest läheb üsna vähestele suurtele toetusesaajatele.
On selge , et suuremad toetusesaajad ei vaja samal tasemel kogutoetust selleks, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki.
Lisaks võimaldab suuremate toetusesaajate kohanemisvõime neil madalama kogutoetuse tasemega lihtsamalt tegutseda.
Seega näib õiglane arvata, et suurt toetust saavad põllumajandustootjad võiksid anda erilise panuse uute väljakutsete lahendamisele suunatud maaelu arengu meetmete rahastamisse.
Seetõttu on otstarbekas kehtestada kõrgeimate maksete vähendamist suurendav mehhanism, millest saadavat tulu tuleks kasutada ka maaelu arenguga seonduvate uute väljakutsetega toimetulekuks.
Kõnealuse mehhanismi proportsionaalsuse tagamiseks peaksid täiendavad vähendused suurenema järk-järgult vastavalt asjaomaste maksete suurusele.
(8) Põllumajandustootjate vahelist otsese sissetulekutoetuse jaotamist iseloomustab asjaolu, et suur osa toetustest läheb üsna vähestele suurtele toetusesaajatele.
On võimalik, et suuremad toetusesaajad ei vaja oma ettevõtete struktuurist lähtuvalt samal tasemel kogutoetust selleks, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki.
Lisaks võimaldab suuremate toetusesaajate kohanemisvõime neil madalama kogutoetuse tasemega lihtsamalt tegutseda.
Seega näib õiglane arvata, et suurt toetust saavad põllumajandustootjad , kelle puhul tuleks arvesse võtta nende põllumajandusettevõte palgafondi, võiksid muu hulgas anda erilise panuse uute väljakutsete lahendamisele suunatud maaelu arengu meetmete rahastamisse.
Seetõttu on otstarbekas kehtestada kõrgeimate maksete vähendamist suurendav mehhanism, millest saadavat tulu tuleks kasutada ka maaelu arenguga seonduvate uute väljakutsetega toimetulekuks.
Kõnealuse mehhanismi proportsionaalsuse tagamiseks peaksid täiendavad vähendused suurenema järk-järgult vastavalt asjaomaste maksete suurusele.
Selgitus
Tuleb tagada, et töökohti ei vähendataks ning arenenud ja konkurentsivõimelisi tootmisstruktuure ei viidaks mujale üle.
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 8 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8 a) Lisaks sellele tuleks anda liikmesriikidele eriline abivahend, et nad saaksid adekvaatselt tegelda uute ülesannetega, mis võivad tuleneda ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolli mõjust.
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 16
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(16) Selleks et aidata põllumajandustootjatel vastata kaasaegse ja kvaliteetse põllumajanduse standarditele, on vajalik, et liikmesriigid kasutaksid põllumajandustootjate nõustamiseks terviklikku süsteemi.
Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peaks aitama tõsta põllumajandustootjate teadlikkust materjalivoogudest ja keskkonna, toidu ohutuse ning loomade tervishoiu ja heaoluga seotud põllumajanduslikest tootmisprotsessidest, ilma et see kuidagi mõjutaks tootjate kohustust ja vastutust neid standardeid täita.
(16) Selleks et aidata põllumajandustootjatel vastata kaasaegse ja kvaliteetse põllumajanduse standarditele, on vajalik, et liikmesriigid kasutaksid kõikide põllumajandustootjate nõustamiseks terviklikku süsteemi.
Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem peaks aitama põllumajandustootjatel tõhusamalt ja tulusamalt toota ning tõstma nende teadlikkust materjalivoogudest ja keskkonna, toidu ohutuse ning loomade tervishoiu ja heaoluga seotud põllumajanduslikest tootmisprotsessidest, ilma et see kuidagi mõjutaks tootjate kohustust ja vastutust neid standardeid täita.
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 19
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(19) Väikeste summade haldamine on liikmesriikide pädevate asutuste jaoks koormav ülesanne.
Ülemäärase halduskoormuse vältimiseks on liikmesriikidel asjakohane hoiduda otsetoetuste maksmisest juhul, kui makse oleks madalam kui ühenduse keskmine toetus ühe hektari kohta või kui toetust taotleva põllumajandusettevõtte toetuskõlblik pindala on alla ühe hektari.
Liikmesriikide suhtes, kelle põllumajandusettevõtete struktuur erineb märkimisväärselt ühenduse keskmisest, tuleks ette näha erisätted.
Liikmesriikidele tuleks anda õigus otsustada, millist neist kahest kriteeriumist rakendada, võttes arvesse oma riigi põllumajandusstruktuuri omapära.
Kuna nn maata põllumajandustootjatele anti eritoetusõigused, ei oleks hektaritel põhineva ülemmäära kohaldamine tõhus.
Kõnealuste põllumajandustootjate toetus peaks seega olema minimaalne ja põhinema keskmisel toetussummal.
(19) Väikeste summade haldamine on liikmesriikide pädevate asutuste jaoks koormav ülesanne.
Liikmesriigid võivad otsustada mitte anda otsetoetusi, mis on kehtestatavast miinimummäärast väiksemad.
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 21
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(21) Ühenduse toetuskavadega ettenähtud toetusi peaksid riigi pädevad ametiasutused maksma toetusesaajale ettenähtud ajavahemike jooksul tervikuna, kui käesoleva määrusega ettenähtud vähendustest ei tulene teisiti.
Selleks et muuta otsemaksete haldamine paindlikumaks, tuleks liikmesriikidel lubada otsetoetusi maksta aastas kahes osas.
(21) Ühenduse toetuskavadega ettenähtud toetusi peaksid riigi pädevad ametiasutused maksma toetusesaajale ettenähtud ajavahemike jooksul tervikuna, kui käesoleva määrusega ettenähtud vähendustest ei tulene teisiti.
Selleks et muuta otsemaksete haldamine paindlikumaks, tuleks liikmesriikidel lubada otsetoetusi maksta aastas kahes osas, nähes ühelt poolt ette võimaluse lisada turukursile vastav intressimakse hilinemise korral ning teiselt poolt andes teatava vabaduse kehtestada sektori vajadustest lähtuvalt maksekuupäevad .
Selgitus
Möödunud kalendriaastal võis täheldada maksete hilinemist.
Sellises olukorras peaksid põllumajandustootjad vähemalt hüvitist saama.
Muudatusettepanek
16
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 23
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(23) Ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks ühiseid toetuskavu vajaduse korral lühikese aja jooksul kohandada vastavalt arengusuundumustele.
Toetusesaajad ei saa seepärast olla kindlad selles, et toetuse andmise tingimused püsivad muutumatuna ning peaksid olema valmis kavade võimalikuks läbivaatamiseks majanduse arenguid või eelarveseisundit silmas pidades.
välja jäetud
Muudatusettepanek
17
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 23 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(23 a) Ühise põllumajanduspoliitika esimene sammas tuleks tulevikus säilitada selleks, et tagada põllumajandustootjate võtmeroll paljude maapiirkondade majandusmootorina, maastiku säilitajana ja Euroopa Liidus sätestatud kõrgete toiduohutusnõuete tagajana.
Selgitus
Põllumajandustootjatele eraldatavate otsetoetuste süstemaatiline vähendamine võib vähendada märgatavalt põllumajandusettevõtete tasuvust ning seada ohtu paljude põllumajandusettevõtete ellujäämise.
Euroopa Liit peab tulevikus suutma end ise toiduainetega varustada.
Muudatusettepanek
18
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 24
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(24) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati ühtne otsemaksete kava, millega erinevad olemasolevad toetusmehhanismid koondati ühtseks tootmisega sidumata otsetoetuste kavaks.
Ühtse otsemaksete kava kohaldamisega saadud kogemused näitavad, et selle teatavaid aspekte saab nii põllumajandustootjate kui ka ametiasutuste huvides lihtsustada.
Võttes arvesse, et ühtset otsemaksete kava on vahepeal hakatud rakendama kõikides liikmesriikides, kes seda pidid tegema, on mitmed kava esialgse rakendamisega seotud sätted aegunud ja neid tuleks seega kohandada.
Sellega seoses on teatavatel juhtudel tuvastatud toetusõiguste märkimisväärne alakasutamine.
Sellise olukorra vältimiseks ja arvestades, et põllumajandustootjad on juba kursis ühtse otsemaksete kava toimimisega, tuleks kasutamata toetusõiguste riiklikku reservi tagasikandmiseks esialgselt kehtestatud ajavahemikku vähendada kahe aastani .
(24) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati ühtne otsemaksete kava, millega erinevad olemasolevad toetusmehhanismid koondati ühtseks tootmisega sidumata otsetoetuste kavaks.
Ühtse otsemaksete kava kohaldamisega saadud kogemused näitavad, et selle teatavaid aspekte saab nii põllumajandustootjate kui ka ametiasutuste huvides lihtsustada.
Võttes arvesse, et ühtset otsemaksete kava on vahepeal hakatud rakendama kõikides liikmesriikides, kes seda pidid tegema, on mitmed kava esialgse rakendamisega seotud sätted aegunud ja neid tuleks seega kohandada.
Sellega seoses on teatavatel juhtudel tuvastatud toetusõiguste märkimisväärne alakasutamine.
Sellise olukorra vältimiseks tuleks kasutamata toetusõiguste riiklikku reservi tagasikandmiseks ette nähtud ajavahemikuks kehtestada kolm aastat .
Selgitus
Kaks aastat on liiga lühike tähtaeg, seepärast tuleb uuesti kasutusele võtta määruses 1782/2003 ette nähtud kolmeaastane tähtaeg.
Muudatusettepanek
19
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 27
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(27) Haritava maa kohustuslik tootmisest kõrvalejätmine kehtestati tarnekontrolli mehhanismina.
Põllukultuuride sektori turuarengud ja tootmisest lahti seotud toetuste kehtestamine ei põhjenda enam kõnealuse vahendi säilitamise vajadust ja seetõttu tuleks see kaotada.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 ja artikli 63 lõike 2 kohaselt kehtestatud maa tootmisest kõrvalejätmise toetusõigused aktiveeritakse hektarite suhtes seega samadel tingimustel kui kõik muud toetusõigused .
(27) Haritava maa kohustuslik tootmisest kõrvalejätmine kehtestati tarnekontrolli mehhanismina.
Põllukultuuride sektori turuarengud ja tootmisest lahti seotud toetuste kehtestamine ei põhjenda enam kõnealuse vahendi säilitamise vajadust ja seetõttu tuleks see kaotada.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 ja artikli 63 lõike 2 kohaselt kehtestatud maa tootmisest kõrvalejätmise toetusõigused muutuvad seega tavalisteks toetusõigusteks .
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärk on kõrvaldada õiguskindlusetus seoses maa tootmisest kõrvalejätmisega ning välistada igasugune vääriti mõistmise võimalus kõnesolevate õiguste puhul.
Muudatusettepanek
20
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 28
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(28) Pärast eelnevalt tootmisega seotud turutoetuse integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva hakkas ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikides toetusõiguste väärtus põhinema varasemal individuaalsel toetustasemel.
Mida rohkem aastaid möödub ühtse otsemaksete kava kehtestamisest ja võttes arvesse järgnevat täiendavate sektorite kavaga liitumist, seda keerulisem on põhjendada üksnes varasemal toetusel põhinevate individuaalsete toetustasemete märkimisväärsete erinevuste õiguspärasust.
Seepärast peaks ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikidel olema teatavatel tingimustel lubatud eraldatud toetusõigused läbi vaadata, et ühtlustada nende ühikuväärtust, järgides samas ühenduse õiguse üldpõhimõtteid ja ühise põllumajanduspoliitika eesmärke.
Sellega seoses võivad liikmesriigid ühtsemaid väärtusi kehtestades võtta arvesse geograafiliste piirkondade eripära.
Toetusõiguste tasakaalustamine peaks leidma aset piisava üleminekuperioodiga ja vähenduste piiratud ulatusega, et põllumajandustootjad saaksid muutuva toetustasemega paremini kohaneda.
(28) Pärast eelnevalt tootmisega seotud turutoetuse integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva hakkas ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikides toetusõiguste väärtus põhinema varasemal individuaalsel toetustasemel.
Mida rohkem aastaid möödub ühtse otsemaksete kava kehtestamisest ja võttes arvesse järgnevat täiendavate sektorite kavaga liitumist, seda keerulisem on põhjendada üksnes varasemal toetusel põhinevate individuaalsete toetustasemete märkimisväärsete erinevuste õiguspärasust.
Seepärast peaks ajaloolise mudeli rakendamise valinud liikmesriikidel olema teatavatel tingimustel lubatud eraldatud toetusõigused läbi vaadata, et ühtlustada nende ühikuväärtust, järgides samas ühenduse õiguse üldpõhimõtteid ja ühise põllumajanduspoliitika eesmärke.
Sellega seoses võivad liikmesriigid ühtsemaid väärtusi kehtestades võtta arvesse geograafiliste piirkondade eripära.
Toetusõiguste tasakaalustamine peaks leidma aset piisava üleminekuperioodiga , iga liikmesriigi valitud tempos ja vähenduste piiratud ulatusega, et põllumajandustootjad saaksid muutuva toetustasemega paremini kohaneda.
Selgitus
Liikmesriikidele tuleb võimaldada suuremat paindlikkust.
Muudatusettepanek
21
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 29 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(29 a) Nõuetele vastavuse süsteem ja ühine põllumajanduspoliitika nõuavad tõenäoliselt täiendavat kohandamist tulevikus, kuna praegu tundub, et toetustasemed ei ole alati tasakaalus asjaomaste põllumajandustootjate tehtavate jõupingutustega nõuetest kinnipidamiseks, sest toetused sõltuvad endiselt suures ulatuses varasematest kulutustest.
Loomade heaolu käsitlevad õigusaktid on ilmselt kõige koormavamad karjakasvatajate jaoks, mis ei kajastu nende toetuste tasemes.
Kui imporditud tooted peaksid siiski vastama samadele loomade heaolu standarditele, ei oleks vajadust hüvitada põllumajandustootjatele nendepoolset ühenduse õigusaktidest kinnipidamist kõnealuses valdkonnas.
Seega peaks komisjon püüdlema mittekaubanduslike probleemide kui impordikriteeriumide tunnustamise poole WTO läbirääkimiste raames.
Selgitus
Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2007. aasta raporti T6-0598/2007 (otsetoetuskavad põllumajandustootjatele ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond) osana vastu võetud muudatusettepaneku taaskasutamine.
Muudatusettepanek
22
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 30
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(30) Määrus (EÜ) nr 1782/2003 võimaldas tootmisest lahti seotud ühtset otsemaksete kava kehtestades jätta liikmesriikidel teatavad maksed kõnealusest kavast välja.
Samas sätestati kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 3 kõnealuse määruse III jaotise 5. peatüki 2. ja 3. jaoga ettenähtud võimaluste läbivaatamine, pidades silmas turu- ja struktuuriarenguid.
Asjakohaste kogemuste analüüs näitab, et tootmisest lahtisidumine muudab tootjate valikud paindlikumaks, võimaldades neil tootmisotsuseid langetada tasuvuse ja turu reaktsiooni alusel.
Eelkõige kehtib see põllukultuuride, humala- ja seemnesektori puhul ning teataval määral ka veiselihasektori puhul.
Seetõttu tuleks kõnealuste sektorite tootmisega osaliselt seotud maksed integreerida ühtsesse otsemaksete kavva .
Selleks, et veiselihasektori põllumajandustootjad saaksid järk-järgult kohaneda uue toetuskorraga, tuleks ette näha isasloomade eritoetuse ja tapatoetuse lisamise järkjärguline kohaldamine.
Kuna tootmisega osaliselt seotud maksed kehtestati puu- ja köögiviljasektoris alles hiljuti ja üksnes üleminekumeetmena, ei ole selliste kavade läbivaatamine vajalik.
(30) Määrus (EÜ) nr 1782/2003 võimaldas tootmisest lahti seotud ühtset otsemaksete kava kehtestades jätta liikmesriikidel teatavad maksed kõnealusest kavast välja.
Samas sätestati kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 3 kõnealuse määruse III jaotise 5. peatüki 2. ja 3. jaoga ettenähtud võimaluste läbivaatamine, pidades silmas turu- ja struktuuriarenguid.
Asjakohaste kogemuste analüüs näitab, et tootmisest lahtisidumine võib muuta tootjate valikud paindlikumaks, võimaldades neil tootmisotsuseid langetada tasuvuse ja turu reaktsiooni alusel.
Seetõttu tuleks võimaldada liikmesriikidel, kes sedasi otsustavad, minna abi lahtisidumisega edasi .
Kuna tootmisega osaliselt seotud maksed kehtestati puu- ja köögiviljasektoris alles hiljuti ja üksnes üleminekumeetmena, ei ole selliste kavade läbivaatamine vajalik.
Muudatusettepanek
23
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 31 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(31 a) Vajalik on võtta erimeetmeid, et toetada ELi lambakasvatussektorit, mis on tugevas languses.
Euroopa Parlamendi 19. juuni 2008. aasta resolutsioonis lamba- ja kitsekasvatussektori tuleviku kohta Euroopas 1 tehtud soovitusi tuleks rakendada.
_______
1 Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0310 .
Muudatusettepanek
24
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 32
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(32) Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada selgelt määratletud juhtudel kuni 10 % ülemmääradest eritoetuse andmiseks.
Selline toetus peaks liikmesriikidel võimaldama käsitleda keskkonnaprobleeme ning edendada põllumajandustoodete kvaliteeti ja turustamist.
Eritoetust peaks võimaldama ka piimakvootide järkjärgulise kaotamise ja eriti tundlike valdkondade toetuste tootmisest lahtisidumise tagajärgede leevendamiseks.
Arvestades tõhusa riskijuhtimise kasvavat olulisust, tuleks liikmesriikidele anda võimalus rahaliselt toetada põllumajandustootjate saagi kindlustusmakseid ja rahastada teatavate majanduslike kahjude hüvitamist looma- või taimehaiguste korral.
Ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist silmas pidades peaksid tootmisega seotud toetusmeetmeteks kasutatavad vahendid olema piiratud asjakohase tasemega.
Tuleks kehtestada vastavad tingimused saagi kindlustamise ning looma- või taimehaigustega seotud hüvitise rahalise toetamise kohta.
(32) Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada selgelt määratletud juhtudel kuni 10 % ülemmääradest eritoetuse andmiseks.
Selline toetus peaks liikmesriikidel võimaldama käsitleda keskkonnaprobleeme ning edendada põllumajandustoodete kvaliteeti ja turustamist.
Eritoetust peaks võimaldama ka piimakvootide järkjärgulise kaotamise ja eriti tundlike valdkondade toetuste tootmisest lahtisidumise tagajärgede leevendamiseks.
Ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmist silmas pidades peaksid tootmisega seotud toetusmeetmeteks kasutatavad vahendid olema piiratud asjakohase tasemega.
Muudatusettepanek
25
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 32 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(32 a) Arvestades tõhusa riskijuhtimise kasvavat olulisust, tuleks liikmesriikidele anda luba kasutada täiendavalt kuni 5 % oma ülemmääradest, et anda toetust põllumajandustootjatele või tootjaorganisatsioonidele või -rühmadele kindlustusmaksete ja investeerimisfondidega seotud kulusid rahaliselt toetades.
Muudatusettepanek
26
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 36
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(36) Otsetoetuste tootmisest lahtisidumine ja ühtse otsemaksete kava kehtestamine olid ühise põllumajanduspoliitika reformiprotsessi olulised osad.
Kuid 2003. aastal oli mitmel põhjusel vaja eritoetus säilitada mitmete põllukultuuride puhul.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakendamisel saadud kogemused koos turuolukorra arenguga osutavad sellele, et kavad, mis 2003. aastal hoiti ühtsest otsemaksete kavast eraldi, saab sellega nüüd integreerida, et soodustada rohkem turule orienteeritud ja säästvat põllumajandust.
Iseäranis kehib see oliiviõlisektori puhul, kus kohaldati üksnes väga piiratut tootmisega sidumist.
Samuti kehtib see kõva nisu, valgurikaste kultuuride , riisi, kartulitärklise ja pähklite toetuste puhul, kus allesjäänud tootmisega seotud toetuste tõhususe langus toetab tootmisest lahtisidumise valikut.
Lina puhul on samuti asjakohane kaotada töötlemistoetus ja integreerida asjaomased summad ühtsesse otsemaksete kavva.
Riisi, kuivsööda, kartulitärklise ja lina puhul tuleks ette näha üleminekuperiood, et tagada nende võimalikult sujuv üleminek tootmisest lahtiseotud toetusele.
Pähklite osas tuleks liikmesriikidel lubada jätkata toetuse riikliku osa maksmist tootmisega seotud viisil, et pehmendada tootmisest lahtisidumise mõju.
(36) Otsetoetuste tootmisest lahtisidumine ja ühtse otsemaksete kava kehtestamine olid ühise põllumajanduspoliitika reformiprotsessi olulised osad.
Kuid 2003. aastal oli mitmel põhjusel vaja eritoetus säilitada mitmete põllukultuuride puhul.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakendamisel saadud kogemused koos turuolukorra arenguga osutavad sellele, et kavad, mis 2003. aastal hoiti ühtsest otsemaksete kavast eraldi, saaks liikmesriigi soovi korral sellega nüüd integreerida, et soodustada rohkem turule orienteeritud ja säästvat põllumajandust.
Iseäranis kehtib see oliiviõlisektori puhul, kus kohaldati üksnes väga piiratut tootmisega sidumist.
Samuti kehtib see kõva nisu, riisi, kartulitärklise ja pähklite toetuste puhul, kus allesjäänud tootmisega seotud toetuste tõhususe langus toetab tootmisest lahtisidumise valikut.
Riisi, kartulitärklise ja lina puhul tuleks ette näha üleminekuperiood, et tagada nende võimalikult sujuv üleminek tootmisest lahtiseotud toetusele.
Pähklite osas tuleks liikmesriikidel lubada jätkata toetuse riikliku osa maksmist tootmisega seotud viisil, et pehmendada tootmisest lahtisidumise mõju.
Muudatusettepanek
27
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 37
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(37) Uute kavade ühtsesse otsemaksete kavva integreerimise tulemusel tuleks ette näha kõnealuse kava kohase individuaalse sissetulekutoetuse uue taseme arvutamine.
Pähklite, kartulitärklise , lina ja kuivsööda puhul peaks suurenenud toetuse andmise aluseks olema põllumajandustootjate viimaste aastate toetused.
Kuid senini ühtsest otsemaksete kavast osaliselt välja jäetud toetuste hõlmamise osas tuleks liikmesriikidele anda võimalus kasutada esialgseid võrdlusperioode.
(37) Uute kavade ühtsesse otsemaksete kavva integreerimise tulemusel tuleks ette näha kõnealuse kava kohase individuaalse sissetulekutoetuse uue taseme arvutamine.
Pähklite, kartulitärklise ja lina puhul peaks suurenenud toetuse andmise aluseks olema põllumajandustootjate viimaste aastate toetused või nende viimaste aastate tootmiskvoodid .
Kuid seni ühtsest otsemaksete kavast osaliselt välja jäetud toetuste hõlmamise osas tuleks liikmesriikidele anda võimalus kasutada esialgseid võrdlusperioode.
Muudatusettepanek
28
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 38
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(38) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati energiakultuuride eritoetus, et toetada sektori arengut.
Bioenergia sektori hiljutistest arengutest tingituna ja eelkõige seetõttu, et rahvusvahelistel turgudel on suur nõudlus selliste toodete järele ning et 2020. aastaks on kehtestatud siduvad eesmärgid seoses bioenergia osakaalu saavutamisega kütuste kogukulus, ei ole enam piisavat põhjust energiakultuuridele eritoetuse andmiseks.
(38) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestati energiakultuuride eritoetus, et toetada sektori arengut.
Bioenergia sektori hiljutistest arengutest tingituna ja eelkõige seetõttu, et rahvusvahelistel turgudel on suur nõudlus selliste toodete järele ning et 2020. aastaks on kehtestatud siduvad eesmärgid seoses bioenergia osakaalu saavutamisega kütuste kogukulus, ei ole enam piisavat põhjust energiakultuuridele sellega seotud eritoetuse andmiseks.
Järelikult tuleks ka asjaomased summad tulevikus integreerida ühtsesse otsemaksete kavva.
Muudatusettepanek
29
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 1 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) riisi, tärklisekartuleid, puuvilla , suhkrut, puu- ja köögivilja, lamba- ja kitseliha ning veise- ja vasikaliha tootvate põllumajandustootjate toetuskavad;
d) riisi, valgurikaste kultuuride, tärklisekartuleid, suhkrut, puu- ja köögivilja, tubaka, lamba- ja kitseliha ning veise- ja vasikaliha tootvate põllumajandustootjate toetuskavad;
Muudatusettepanek
30
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) „põllumajandustootja” – füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, olenemata sellest, missugune õiguslik seisund sellele rühmale ja rühma liikmetele on riikliku õigusega antud, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil, nagu on osutatud asutamiselepingu artiklis 299, ning kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega;
a) „põllumajandustootja” – füüsiline või juriidiline isik või selliste isikute rühm, olenemata sellest, missugune õiguslik seisund sellele rühmale ja rühma liikmetele on riikliku õigusega antud, kelle põllumajandusettevõte asub ühenduse territooriumil, nagu on osutatud asutamiselepingu artiklis 299, ning kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega , mis on ta põhiline sissetulekuallikas ;
Selgitus
Täpsustusega tagatakse abi eraldamine isikutele, kes tõepoolest tegelevad põllumajandusega, ning see võimaldab säilitada sotsiaal-majanduslikku võrgustikku, mis on eluliselt tähtis eelkõige teatavates piirkondades.
Muudatusettepanek
31
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2 – punkt a a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a a) „toetusõigusi omav põllumajandustootja” – põllumajandustootja, kellele on eraldatud või jäädavalt üle antud toetusõigused;
Muudatusettepanek
32
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2 – punkt f a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
f a) „piirkond” – asjaomase liikmesriigi valikul kas kogu liikmesriik, selle piirkond või liikmesriigi geograafiline piirkond, millel on konkreetsed struktuurilised iseärasused ja/või struktuuriliselt ebasoodsad olud;
Muudatusettepanek
33
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Otsetoetuseid saav põllumajandustootja täidab II lisas loetletud kohustuslikke majandamisnõudeid ning artikli 6 kohaselt kehtestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi.
1.
Otsetoetuseid saav põllumajandustootja täidab II lisas loetletud kohustuslikke majandamisnõudeid ning artikli 6 kohaselt kehtestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi , välja arvatud juhul, kui sellise kohustuse täitmine on võimatu või põhjendamatu .
Selgitus
See nõue on vastuolus menetluse lihtsustamise põhimõttega tingimustele vastavuse raames, sest põhjustab asjatut koormust ja bürokraatiat.
Enamik nõutavatest kriteeriumitest on juba hõlmatud kehtivate ELi õigusaktidega.
Muudatusettepanek
34
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1 a.
Otsetoetust saav põllumajandustootja täidab tööohutusnõudeid ja asjaomase liikmesriigi poolt ette nähtud lepingutingimusi.
Muudatusettepanek
35
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a a) tööohutus,
Selgitus
On asjakohane ennistada säte, mis oli juba komisjoni reformi käsitlevas ettepanekus 2003. aastal.
Muudatusettepanek
36
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil, oleks heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes.
Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste miinimumnõuded III lisas sätestatud raamistiku alusel , võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.
1.
Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil, oleks heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes.
Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste miinimumnõuded , võttes arvesse III lisas sätestatud teemasid, komisjoni suuniseid ja/või muid nende eripärast tulenevaid norme ning asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, ökosüsteeme, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.
Kõnealuseid miinimumnõudeid kohandatakse vastavalt kohalikele oludele nii, et nende (teadusliku uurimistöö ja praktilise kogemuse varal kindlaks tehtud) mõju oleks põllumajanduse ja keskkonnakaitse seisukohast kõige tõhusam.
III lisa teine veerg sisaldab vabatahtlikke norme ja liikmesriigid otsustavad ise, kas nad kasutavad neid või mitte.
Ühtlasi peavad võetavad meetmed põhinema kehtivatel ühenduse õigusaktidel ja lisaks neile ei tohi esitada mingeid täiendavaid tingimusi.
Muudatusettepanek
37
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 6 a
Iga liikmesriik võib vabalt kehtestada „boonustingimuse“, mille alusel jagatakse põllumajandustootjatele „boonuspunkte“ bioloogilist mitmekesisust toetava tegevuse eest, mis ületab nende kohustusi heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste tagamisel.
Tegevuse, mille eest boonuspunkte jagatakse, määrab kindlaks iga liikmesriik ise.
Boonuspunkte võib kasutada karistuspunktide korvamiseks, mis on saadud artiklis 6 nimetatud heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste valdkonnas.
Korvamismehhanismi määravad liikmesriigid.
Muudatusettepanek
38
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 6 a
Toiduainetega kindlustatus
Liikmesriigid pööravad maa tasakaalustatud ja säästva majandamise raames esmajärjekorras tähelepanu üleriigilisele ja piirkondlikule toiduainetega kindlustatusele.
Kui kavatsetakse suurendada põllumajanduse toorainete energiatootmiseks kasutamist, koostavad liikmesriigid toiduainetega kindlustatuse analüüsi, et välistada igasugune varustuskindluse vähenemise oht.
Selgitus
Toiduainetega kindlustatus on üks EÜ asutamislepingu artiklis 33 toodud eesmärke.
Kliimamuutus ja toiduainete hinnatõus kogu maailmas on muutnud selle eesmärgi väga aktuaalseks.
Seepärast peab see olema ka lisatud kohustuslike majandamisnõuete hulka.
Muudatusettepanek
39
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kõiki asjaomasel kalendriaastal põllumajandustootjale makstavaid otsetoetuste summasid, mis ületavad 5 000 eurot, vähendatakse kuni 2012. aastani igal aastal järgmise protsendimäära võrra:
1.
Kõiki asjaomasel kalendriaastal põllumajandustootjale makstavaid otsetoetuste summasid, mis ületavad 5 000 eurot, vähendatakse kuni 2012. aastani igal aastal järgmise protsendimäära võrra:
a) 2009: 7%,
a) 2009: 6 %,
b) 2010: 9%,
b) 2010: 6 %,
c) 2011: 11%,
c) 2011: 7 %,
d) 2012: 13%.
d) 2012: 7 %.
Muudatusettepanek
40
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 1 – esimene a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Liikmesriigid tagavad, et mis tahes kohustusliku ümbersuunamise suurendamisele vastaks võrdväärne vabatahtliku ümbersuunamise vähendamine.
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärk on tagada, et kõigil Euroopa põllumajandustootjatel oleksid võrdsed tingimused ning nad ei satuks ebavõrdsesse olukorda riikliku poliitika tõttu.
Muudatusettepanek
41
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lõikes 1 osutatud vähendusi suurendatakse järgmiselt:
2.
Lõikes 1 osutatud vähendusi suurendatakse järgmiselt:
a) 100 000 ja 199 999 euro vahele jäävaid summasid kolme protsendipunkti võrra,
a) 100 000 ja 199 999 euro vahele jäävaid summasid ühe protsendipunkti võrra,
b) 200 000 ja 299 999 euro vahele jäävaid summasid kuue protsendipunkti võrra,
b) 200 000 ja 299 999 euro vahele jäävaid summasid kahe protsendipunkti võrra,
c) 300 000 eurost algavaid summasid üheksa protsendipunkti võrra.
c) 300 000 eurost algavaid summasid kolme protsendipunkti võrra.
Muudatusettepanek
42
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Lõike 1 sätteid kohaldatakse ainult nende toetuste puhul, mis on ühtse otsemaksete kavaga täielikult integreeritud.
Muudatusettepanek
43
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, Kanaari saartel ja Egeuse mere saartel.
3.
Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, Kanaari saartel, Egeuse ning Joonia mere saartel.
Muudatusettepanek
44
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, ei tohi otsetoetuste netosummad, mida võib liikmesriigis iga kalendriaasta kohta pärast käesoleva määruse artiklite 7 ja 10 ning määruse (EÜ) nr 378/2007 artikli 1 kohaldamist anda, ületada käesoleva määruse IV lisas sätestatud ülemmäärasid.
Vajadusel võivad liikmesriigid otsetoetuste suhtes kohaldada lineaarset vähendamist, et pidada kinni IV lisas sätestatud ülemmääradest.
1.
Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, ei tohi otsetoetuste netosummad, mida võib liikmesriigis iga kalendriaasta kohta pärast käesoleva määruse artiklite 7 ja 10 ning määruse (EÜ) nr 378/2007 artikli 1 kohaldamist anda, ületada käesoleva määruse IV lisas sätestatud ülemmäärasid.
Vajadusel kohaldavad liikmesriigid lineaarset vähendamist nendele otsetoetuste summadele, mille suhtes kohaldatakse ümbersuunamisega seotud vähendamisi , et pidada kinni IV lisas sätestatud ülemmääradest.
Muudatusettepanek
45
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Komisjon vaatab IV lisas sätestatud ülemmäärad läbi artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse järgmist:
2.
Komisjon vaatab igal aastal IV lisas sätestatud ülemmäärad läbi artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse järgmist:
a) muudatusi otsetoetuste raames antavates maksimumsummades,
a) muudatusi otsetoetuste raames antavates maksimumsummades,
b) muudatusi määruses (EÜ) nr 378/2007 osutatud vabatahtlikus ümbersuunamises,
välja jäetud
c) põllumajandusettevõtete struktuurimuudatusi.
c) põllumajandusettevõtete struktuurimuudatusi
ning teavitab sellest Euroopa Parlamenti .
Selgitus
Kuna otsetoetustega seotud tegelikke rahalisi vajadusi on keeruline ette näha, tehakse ettepanek, et komisjon peaks igal aastal vaatama läbi liikmesriikide otsetoetustele kohaldatavad piirmäärad ning võrdlema neid tegelike vajadustega.
Muudatusettepanek
46
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Vanades liikmesriikides artiklis 7 ettenähtud vähendamiste kohaldamisest tulenevaid summasid võib vastavalt järgmistes lõigetes sätestatud tingimustele kasutada ühenduse täiendava toetusena Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavatele maaelu arengukavade raames võetavatele meetmetele, mis on täpsustatud määruses (EÜ) nr 1698/2005.
1.
Vanades liikmesriikides artiklis 7 ettenähtud vähendamiste kohaldamisest tulenevaid summasid võib vastavalt järgmistes lõigetes sätestatud tingimustele kasutada ühenduse toetusena Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavatele maaelu arengukavade raames võetavatele meetmetele, mis on täpsustatud määruses (EÜ) nr 1698/2005.
Muudatusettepanek
47
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Artiklit 7 kohaldatakse asjaomasel kalendriaastal uute liikmesriikide põllumajandustootjate suhtes üksnes siis, kui asjaomasele liikmesriigile artikli 110 kohaselt asjaomasel kalendriaastal antavate otsetoetuste tase ei ole väiksem vanade liikmesriikide tasemest, võttes arvesse artikli 7 lõike 1 alusel kohaldatavaid vähendusi.
1.
Toetuste ümbersuunamine ei ole uutele liikmesriikidele kohustuslik enne, kui nad hakkavad saama täielikke otsetoetusi.
Selgitus
Toetuste ümbersuunamist ei tule kohaldada uutes liikmesriikides enne 2013. aastat, s.t enne täielike otsetoetuste saamist.
Siinjuures tuleb arvesse võta kahte asjaolu: ühelt poolt otsetoetuste madal tase EL 15 liikmesriikidega võrreldes ning teisalt tõsiasi, et toetused ei ole veel täielikud.
Muudatusettepanek
48
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaldamisest tulenevad summad jaotatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras uutele liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud.
Neid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5a.
4.
Artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaldamisest tulenevad summad jaotatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras uutele liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud.
Muudatusettepanek
49
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem
Põllumajandusettevõtete nõustamise ja põllumajandusuuringute süsteem
Muudatusettepanek
50
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Nõuandetegevus hõlmab vähemalt 1. peatükis osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid ning häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi.
2.
Nõuande- ja uurimistegevus hõlmab vähemalt 1. peatükis osutatud kohustuslikke majandamisnõudeid ning häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi ja majanduslikult tasuvate, ökoloogiliselt jätkusuutlike ning loodusvarasid ja tootmiskulusid (energia, põhitootmisvahendid jne) säästvamate tootmisviiside levitamist .
Selgitus
La conditionnalité joue un rôle utile, mais un important travail de vulgarisation doit être entrepris auprès des agriculteurs afin de les aider à mettre en place de nouveaux modèles de production performants sur le plan de la production et plus durables intégrant de nombreuses externalités négatives de l’agriculture.
Certains agriculteurs utilisent déjà ces nouveaux itinéraires techniques qui conduisent l’agriculteur à raisonner plus globalement le fonctionnement de son exploitation prise en compte dans son écosystème.
Ces nouvelles pratiques procèdent d’un changement technologique susceptible d’engager l’agriculture sur une voie de développement plus viable et plus durable.
Il convient de favoriser la diffusion des ces innovations par le biais du conseil auprès des agriculteurs .
Muudatusettepanek
51
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid annavad eelisseisundi põllumajandustootjatele, kes saavad rohkem kui 15 000 eurot otsetoetusi aastas .
2.
Liikmesriigid tagavad, et kõik põllumajandustootjad saavad soovi korral kõnealuses nõustamissüsteemis osaleda .
Muudatusettepanek
52
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 18 – lõige 1 – teine lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
See andmebaas peab eelkõige võimaldama liikmesriigi pädeval asutusel otse ja viivitamata kätte saada andmed iga kalendri- ja/või turustusaasta kohta alates 2000. aastast.
See andmebaas peab eelkõige võimaldama liikmesriigi pädeval asutusel otse ja viivitamata kätte saada andmed iga kalendri- ja/või turustusaasta kohta alates 2000. aastast või uute liikmesriikide puhul alates esimesest aastast pärast nende ELiga ühinemist .
Selgitus
Aastat 2000 ei saa võrdlusaastana kasutada nende riikide puhul, kes ühinesid Euroopa Liiduga 2004. või 2007. aastal.
Muudatusettepanek
53
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 22 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid viivad läbi toetusetaotluste halduskontrolle, et kontrollida toetuste saamise õigust.
1.
Liikmesriigid viivad läbi toetusetaotluste halduskontrolle, et kontrollida toetuste saamise õigust.
Halduskontroll ei tohi olla põllumajandustootjate jaoks liiga koormav, eelkõige maksumuse ja bürokraatia seisukohalt.
Selgitus
Vähendab bürokraatiat.
Muudatusettepanek
54
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 24 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid kontrollivad kohapeal, kas põllumajandustootja täidab 1. peatükis osutatud kohutusi .
1.
Liikmesriigid kontrollivad kohapeal, kas põllumajandustootja täidab 1. peatükis osutatud kohustusi .
Ühe põllumajandusettevõtte kontrollimine kestab kõige rohkem ühe päeva ega tohi olla põllumajandustootjale liiga koormav.
Muudatusettepanek
55
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 24 – lõige 2 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada 1. peatükis osutatud kohustuslike majandamisnõuete ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmine.
2.
Liikmesriigid võivad kasutada olemasolevaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et tagada 1. peatükis osutatud kohustuslike majandamisnõuete ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmine.
Sellegipoolest püüavad liikmesriigid piirata kontrollorganite arvu ja konkreetses põllumajandusettevõttes kohapealset kontrolli teostavate isikute arvu.
Selgitus
Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2007. aasta raporti T6-0598/2007 (otsetoetuskavad põllumajandustootjatele ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond) osana vastu võetud muudatusettepaneku taaskasutamine.
Muudatusettepanek
56
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 24 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Liikmesriigid võivad kasutada eraasutuste haldus- ja kontrollisüsteeme, kui need on riigiasutuste poolt ametlikult akrediteeritud.
Muudatusettepanek
57
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 24 – lõige 2 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 b.
Liikmesriigid püüavad kontrollimist kavandada nii, et põllumajandusettevõtteid, mida hooajalistel põhjustel on kõige parem kontrollida aasta teatud ajavahemiku jooksul, tõepoolest sel ajal kontrollitaks.
Kui aga kontrolli teostav asutus ei saanud kohapealse kontrollimise käigus hooajalistel põhjustel teatava kohustusliku majandamisnõude või selle osa või heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmist kontrollida, loetakse nimetatud nõuded ja tingimused täidetuks.
Muudatusettepanek
58
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 25 – lõige 1 – teine lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Esimest lõiku kohaldatakse ka juhul, kui kõnealune rikkumine on selle isiku tegemise või tegematajätmise otsene tagajärg, kellele põllumajandusmaa üle anti või kes selle üle andis.
Esimest lõiku kohaldatakse ka juhul, kui kõnealune rikkumine on selle isiku tegemise või tegematajätmise otsene tagajärg, kellele põllumajandusmaa üle anti või kes selle üle andis , välja arvatud juhul, kui rikkumise põhjustaja on esitanud toetusetaotluse ka asjaomase aasta kohta .
Sel juhul kohaldatakse esimeses lõigus nimetatud sanktsiooni rikkumise põhjustanud isikule makstavate otsetoetuste summade suhtes.
Muudatusettepanek
59
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 25 – lõige 1 – kolmas lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Käesolevas lõikes tähendab „üleandmine” mis tahes liiki tehingut, mille tulemusel põllumajandusmaa lakkab olemast üleandja käsutuses.
Käesolevas lõikes tähendab „üleandmine” mis tahes liiki tehingut, mille tulemusel põllumajandusmaa lakkab olemast üleandja käsutuses , kuid mitte selliseid tehinguid, mida asjaomane põllumajandustootja ei saa vältida .
Muudatusettepanek
60
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 25 – lõige 3 – teine lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kui liikmesriik otsustab kasutada esimeses lõigus sätestatud võimalust, võtab pädev asutus järgmisel aastal nõutavaid meetmeid selle tagamiseks, et põllumajandustootja lõpetaks asjaomase tuvastatud rikkumise.
Põllumajandustootjat teavitatakse tuvastatud rikkumistest ja parandusmeetmetest.
Kui liikmesriik otsustab kasutada esimeses lõigus sätestatud võimalust, teavitab pädev asutus põllumajandustootjat tuvastatud rikkumisest ja viimane teavitab omakorda meetmetest, mida on võetud rikkumise lõpetamiseks .
Põllumajandustootja poolt võetud meetmete kontrollimise eesmärgil võtab pädev asutus neid põllumajandusettevõtteid arvesse järgneva aasta kohapealsete kontrollide jaoks riskianalüüse tehes.
Selgitus
Kui lihtsustamise huvides kohaldatakse lõike 3 esimeses lõikes ette nähtud miinimumtaset, on piisav, kui seda võetakse arvesse järgmise aasta riskianalüüsi tegemisel.
Muudatusettepanek
61
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 26 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 26 a
Läbivaatamine
Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2007 ja seejärel iga kahe aasta tagant nõuetele vastavuse süsteemi kohaldamise kohta aruande, millele vajadusel lisatakse asjakohased ettepanekud eelkõige eesmärgiga:
– muuta III lisas esitatud kohustuslike majandamisnõuete loetelu;
– lihtsustada õigusakte, vähendada reguleerimist ja täiustada õigusakte kohustuslike majandamisnõuete loendi alusel, pöörates erilist tähelepanu nitraate käsitlevatele õigusaktidele;
– lihtsustada, täiustada ja ühtlustada kehtivaid kohapealse kontrolli süsteeme, võttes arvesse võimalusi, mida pakuvad näitajate väljaarendamine, kitsaskohtadel põhinevad kontrollid, erasektori sertifitseerimiskavade alusel juba teostatud kontrollid, kohustuslikke majandamisnõudeid rakendavate riigisiseste õigusaktide alusel juba teostatud kontrollid ning info- ja sidetehnoloogia.
Aruanded sisaldavad ka nõuetele vastavuse süsteemi kohase aruande esitamisele eelneva aasta kontrolli kogukulude hinnangut.
Selgitus
Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2007. aasta raporti T6-0598/2007 (otsetoetuskavad põllumajandustootjatele ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond) osana vastu võetud muudatusettepaneku taaskasutamine.
Muudatusettepanek
62
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 28 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid võivad muude kui VI lisas loetletud ühenduse või riiklike toetuskavade kohaldamiseks lülitada oma haldus- ja kontrollikorda ühtse süsteemi osasid.
2.
Liikmesriigid võivad muude kui VI lisas loetletud ühenduse või riiklike toetuskavade kohaldamiseks lülitada oma haldus- ja kontrollikorda ühtse süsteemi osasid.
(Tõlkija märkus: KOM-teksti tõlkes on juba viga parandatud.)
Selgitus
Ettepanekuga parandatakse viga komisjoni tekstis.
Muudatusettepanek
63
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 30 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid ei anna põllumajandustootjatele otsetoetusi juhul:
1.
Liikmesriigid võivad otsustada mitte anda kehtestatavast miinimummäärast väiksemaid otsetoetusi.
a) kui asjaomasel kalendriaastal taotletav või makstav otsetoetuste kogusumma ei ületa 250 eurot või
b) kui põllumajandusettevõtte toetuskõlblik pindala, mille osas otsetoetusi taotletakse või makstakse, on alla ühe hektari.
Küpros võib aga minimaalseks toetuskõlblikuks pindalaks kehtestada 0,3 hektarit ja Malta 0,1 hektarit.
Artikli 45 lõikes 1 osutatud eriõigustega põllumajandustootjate suhtes kohaldatakse siiski punktis a osutatud tingimust.
Esimese lõigu kohaldamisel säästetud summad jäävad selle liikmesriigi riiklikku reservi, kus need tekkisid.
Muudatusettepanek
64
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 30 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid võivad objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil otsustada mitte anda otsetoetusi sellistele äriühingutele asutamislepingu artikli 48 teise lõigu tähenduses, kelle peamine eesmärk ei hõlma põllumajanduslikku tegevust .
2.
Liikmesriigid võivad objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil otsustada mitte anda otsetoetusi sellistele äriühingutele asutamislepingu artikli 48 teise lõigu tähenduses, kelle peamine eesmärk ei hõlma põllumajandustoodete tootmist ega kasvatamist, sealhulgas saagikoristus, lüpsmine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine .
Selgitus
On kohane piirata toetuste andmist isikutele, kes on väga kaudselt seotud põllumajandustootmisega.
Muudatusettepanek
65
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 31 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Makseid tehakse kuni kaks korda aastas 1. detsembrist kuni järgmise kalendriaasta 30. juunini.
2.
Makseid tehakse kuni kaks korda aastas 1. detsembrist kuni järgmise kalendriaasta 30. juunini ning neile lisandub turukursile vastav intressimakse, mis tuleb tasuda järgmise kalendriaasta 30. juuni seisuga maksmata summalt .
Muudatusettepanek
66
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 31 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Kui makse hilineb pädeva asutusega toimuva vaidluse tõttu, mis laheneb põllmajandustootja kasuks, tasutakse põllumajandustootjale turukursile vastavat intressi.
Muudatusettepanek
67
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 31 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
I lisas loetletud toetuskavade alusel ei tehta makseid enne, kui artikli 22 kohaselt liikmesriikide poolt teostatavad toetuskõlblikkuse kontrollid on lõpule viidud.
3.
I lisas loetletud toetuskavade alusel ei tehta ühestki taotlusest tulenevat makset enne, kui artikli 22 kohaselt liikmesriikide poolt teostatavad toetuskõlblikkuse kontrollid on asjaomase taotluse osas lõpule viidud.
Muudatusettepanek
68
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 31 – lõige 3 – esimene a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kui maksed tehakse siiski ettemaksena või kahes osas, määratakse esimese osamakse summa kindlaks maksekuupäeval saadaolevate haldus- ja kohapealsete kontrollide tulemuste põhjal ja sellises ulatuses, et makse kogusumma ei ole väiksem kui esimene osamakse.
Muudatusettepanek
69
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 33
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
I lisas loetletud toetuskavasid kohaldatakse, ilma et see piiraks majanduse arengute ja eelarveseisundi põhjal mis tahes ajahetkel tehtavat võimalikku läbivaatamist.
välja jäetud
Muudatusettepanek
70
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 34 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendab toetusõigusi omav põllumajandustootja põllumajandustootjat, kellele on eraldatud või jäädavalt üle antud toetusõigused.
välja jäetud
Selgitus
Käesolev määratlus on juba toodud artiklis 2, kus on kõik käesoleva määruse mõistmiseks vajalikud määratlused.
Muudatusettepanek
71
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 34 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 ja artikli 63 lõike 2 alusel kehtestatud maa tootmisest kõrvalejätmise toetusõigused muutuvad õigusteks käesoleva määruse tähenduses.
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärk on kõrvaldada õiguskindlusetus seoses maa tootmisest kõrvalejätmisega ning välistada igasugune vääriti mõistmise võimalus kõnesolevate õiguste puhul.
Muudatusettepanek
72
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 37 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kui ei ole sätestatud teisiti, toetusõigusi hektari kohta ei muudeta.
1.
Kui ei ole sätestatud teisiti, toetusõigusi hektari kohta ei muudeta.
Muudatusettepanek
73
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 37 – teine lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Käesoleva määruse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras kehtestab komisjon üksikasjalikud eeskirjad toetusõiguste, eelkõige toetusõiguste osade muutmise kohta.
2.
Kui võrdlusperioodi jooksul otsetoetust saanud põllumajandustootja õiguslik seisund või nimetus muutub kõnealuse ajavahemiku jooksul või hiljemalt selle aasta 31. detsembril, mis eelneb ühtse otsemaksete kava kohaldamise aastale, on sellel tootjal juurdepääs ühtsele otsemaksete kavale samadel tingimustel kui ettevõtet esialgselt juhtinud põllumajandustootjatel.
3.
Ühinemiste korral, mis on toimunud võrdlusperioodi jooksul või hiljemalt selle aasta 31. detsembril, mis eelneb ühtse otsemaksete kava kohaldamise aastale, on uut põllumajandusettevõtet juhtival põllumajandustootjal juurdepääs ühtsele otsemaksete kavale samadel tingimustel kui esialgseid ettevõtteid juhtinud põllumajandustootjal.
Jagunemiste korral, mis on toimunud võrdlusperioodi jooksul või hiljemalt selle aasta 31. detsembril, mis eelneb ühtse otsemaksete kava kohaldamise aastale, on põllumajandusettevõtteid juhtivatel põllumajandustootjatel proportsionaalselt juurdepääs ühtsele otsemaksete kavale samadel tingimustel kui esialgset ettevõtet juhtinud põllumajandustootjal.
Selgitus
Muudatusettepanekuga ennistatakse määruse 1782/2003 sätted, mis on palju selgemad ja täpsemad.
Muudatusettepanek
74
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 41 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Vajadusel võivad liikmesriigid kohaldada toetusõiguste väärtuse suhtes lineaarset vähendamist , et tagada ülemmäärast kinnipidamine.
2.
Vajadusel võivad liikmesriigid kohaldada toetusõiguste väärtuse suhtes lineaarset vähendusprotsenti , et tagada ülemmäärast kinnipidamine.
Muudatusettepanek
75
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 42 – lõige 1 – esimene a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kui eelarveaasta lõpus ilmneb liikmesriigis, et tegelikult on antud toetusõigusi VIII lisaga ettenähtud riiklikust ülemmäärast vähem, suunatakse vahe riiklikku reservi.
Selgitus
Praegu läheb kasutamata raha liikmesriigi riigikassasse ning seda võib kasutada otstarbel, mis ei ole üldse seotud põllumajandussektoriga, seepärast tuleb põllumajandusele mõeldud raha kasutada ikkagi põllumajandussektoris.
Muudatusettepanek
76
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 42 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada eelkõige selleks, et anda objektiivsete kriteeriumide alusel toetusõiguseid põllumajanduslikku tegevust alustavatele põllumajandustootjatele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine.
2.
Liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada selleks, et anda objektiivsete kriteeriumide alusel toetusõiguseid põllumajandusliku tegevusega tegelevatele põllumajandustootjatele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine.
Liikmesriigid võivad eelistada eelkõige uusi ettevõtjaid, alla 35-aastaseid põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid.
Selgitus
Siinjuures on oluline korrata samu kriteeriume, mida komisjon kasutab artiklis 95 (toetusõigused riikliku reservi piires).
Muudatusettepanek
77
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 42 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Liikmesriigid , kes ei kohalda artikli 68 lõike 1 punkti c, võivad kasutada riiklikku reservi selleks, et kehtestada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigused nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust.
3.
Liikmesriigid võivad alates käesoleva määruse jõustumisest 2009. aastal kasutada riiklikku reservi selleks, et kehtestada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigused ja toetusmeetmed nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme kõige ebasoodsamatesse piirkondadesse koondunud raskustesse sattunud sektoritele, nagu lamba- ja kitsekasvatussektor , et vältida maa kasutamisest ja tootmisest loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust.
Selgitus
Teatavad sektorid, eelkõige lamba- ja kitsekasvatus, on suurtes raskustes, ehkki need on olulised kõige ebasoodsamate piirkondade säästva majandustegevuse ja maakorralduse seisukohast.
Kõnealuste sektorite põllumajandustootjad vajavad abi kohe alates 2009. aastast.
Seepärast on vaja lubada liikmesriikidel kasutada riiklikku reservi, et kiiresti rahastada raskustes olevatele sektoritele mõeldud abimeetmeid.
Muudatusettepanek
78
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 42 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Liikmesriigid võivad kasutada riiklikku reservi toetusõiguste andmiseks põllumajandustootjatele, kes on sõlminud liikmesriikide poolt reguleeritavaid erilepinguid.
Selgitus
Liikmesriikidel peab olema võimalus kasutada riiklikku reservi toetusõiguste andmiseks põllumajandustootjatele, kes on sõlminud liikmesriikide poolt reguleeritavaid erilepinguid (kariloomad jne).
Riikliku reservi paindlikum kasutamine võimaldab kasutada toetusõiguste kasutamata jäämisest tulenevaid vahendeid, mis on reservi kantud alates 2008. aastast, kolme järjestikuse aasta jooksul, kusjuures komisjoni ettepaneku kohaselt väheneks see kahele aastale.
Muudatusettepanek
79
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 43
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Toetusõigused, mida ei aktiveerita kahe aasta jooksul, lähevad riiklikku reservi, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 määratletud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral.
Toetusõigused, mida ei aktiveerita kolme aasta jooksul, lähevad riiklikku reservi, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 määratletud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral.
Neid vahendeid kasutatakse eeskätt selleks, et lihtsustada noorte juurdepääsu põllumajandustegevusele, tagamaks põlvkondade vahetus.
Selgitus
Ühisel põllumajanduspoliitikal ei ole piisavalt vahendeid põlvkondade vahetuse edendamiseks, ehkki see on hädavajalik, et tagada põllumajanduse püsimine.
Muudatusettepanek
80
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 44 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Toetusõigusi võib üle anda müügi teel või mis tahes muu lõpliku üleandmisena kas koos maaga või ilma.
Seevastu rentimist või samalaadseid tehinguid lubatakse üksnes siis, kui üleantavate toetusõigustega kaasneb samaväärse toetuskõlblike hektarite arvu üleandmine.
välja jäetud
Muudatusettepanek
81
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 44 – lõige 3 – esimene a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Sellistel juhtudel võivad liikmesriigid otsustada ka seda, et rentimist või samalaadseid tehinguid lubatakse üksnes siis, kui üleantavate toetusõigustega kaasneb samaväärse toetuskõlblike hektarite arvu üleandmine.
Muudatusettepanek
82
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 45 – lõige 2 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Erandina artikli 35 lõikest 1 lubab liikmesriik eritoetusõigustega põllumajandustootjal teha erandi nõudest aktiveerida samaväärse toetuskõlblike hektarite arvu toetusõigused, tingimusel et ta säilitab vähemalt 50 % kalendriaastatel 2000, 2001 ja 2002 teostatud põllumajanduslikust tegevusest väljendatuna loomühikutena.
2.
Erandina artikli 35 lõikest 1 lubab liikmesriik eritoetusõigustega põllumajandustootjal teha erandi nõudest aktiveerida samaväärse toetuskõlblike hektarite arvu toetusõigused, tingimusel et ta säilitab vähemalt 50 % kalendriaastatel 2000, 2001 ja 2002 teostatud põllumajanduslikust tegevusest väljendatuna loomühikutena.
Rumeenia ja Bulgaaria jaoks on asjaomased kalendriaastad 2006, 2007 ja 2008.
Selgitus
Võttes arvesse loomakasvatuse eriolukorda, tuleks neid sätteid kohaldada ka liikmesriikide suhtes, kes ei ole veel ühtset otsemaksete kava kasutusele võtnud.
Muudatusettepanek
83
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 45 – lõige 2 – teine a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Esimeses lõigus sätestatud tingimust võib kohaldada ka liikmesriikide suhtes, kes ei ole veel ühtset otsemaksete kava kasutusele võtnud, kuid kavatsevad seda teha.
Muudatusettepanek
84
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 45 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Eritoetusõiguste üleandmisel ei saa ülevõtja lõikega 2 ettenähtud erandit kasutada, välja arvatud tegeliku või eeldatava pärandi korral.
3.
Eritoetusõiguste üleandmisel võib ülevõtja kasutada lõikega 2 ettenähtud erandit , kui kõik erandi alla kuuluvad toetusõigused on üle antud, ning ka tegeliku või eeldatava pärandi korral või kui tal pole õiguste aktiveerimiseks vajalikku maa-ala .
Selgitus
Artikli 45 lõikes 2 ette nähtud erandi kasutamist tuleks säilitada kõikide eriõiguste üleandmise juhtude puhul, mitte ainult pärandi korral.
Eriõigused on praegu stiimul, mis on suunatud loomakasvatuse säilitamisele, eeskätt liikmesriikides, kus karjamaa ei ole loomakasvatajate eraomanduses, vaid nad rendivad seda.
Muudatusettepanek
85
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 46 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 otsustada alates 2010. aastast liikuda määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas.
Sel eesmärgil võidakse toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt vähemalt kolmele varem kindlaksmääratud iga-aastasele etapile ning objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.
1.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele otsustada alates 2010. aastast liikuda määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas.
Sel eesmärgil võidakse toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.
Muudatusettepanek
86
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 46 – teine lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Toetusõiguste väärtust ei tohi iga-aastastes etappides vähendada üle 50 % erinevusest toetusõiguse algväärtuse ja viimase iga-aastase etapi rakendamisel kohaldatava väärtuse vahel.
Toetusõiguste väärtust ei tohi vähendada üle 50 % erinevusest toetusõiguse algväärtuse ja lõpliku väärtuse vahel.
Selgitus
Liikmesriikidele tuleb võimaldada suuremat paindlikkust.
Muudatusettepanek
87
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 46 – kolmas lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Liikmesriigid võivad otsustada eelnevaid lõike kohaldada asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur ja/või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.
2.
Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada toetusõiguste läbivaatamist asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur , piirkondlik põllumajanduspotentsiaal ja/või konkreetse geograafilise piirkonna struktuuriliselt ebasoodsad olud .
Muudatusettepanek
88
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 46 – kolmas a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Üldkasutatavatel aladel või aladel, kus kehtivad muud kollektiivse maakasutuse lepingud, võib toetusõiguste väärtuse põllumajandusettevõtte pindala alusel ümber hinnata, tingimusel et järgitakse maksimaalse keskkonnakoormuse parameetreid.
Muudatusettepanek
89
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 47 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestatud liikmesriik võib hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava alates 2010. aastast piirkondlikul tasandil käesolevas jaos sätestatud tingimustel.
1.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 1.–4. peatüki kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestanud liikmesriik võib hiljemalt iga aasta 1. augustiks teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava alates järgnevast aastast piirkondlikul tasandil käesolevas jaos sätestatud tingimustel.
Selgitus
Esialgses sõnastuses on piirkondliku tasandi valimise tingimused väga jäigad ning jätavad vähe ruumi aruteludeks ning valikuvõimaluste ja -vajaduste analüüsiks.
Seepärast nähakse muudatusettepanekuga ette võimalus valida piirkondlik tasand igal aastal.
Muudatusettepanek
90
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 47 – lõige 2 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur ja/või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.
2.
Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur , piirkondlik põllumajanduspotentsiaal ja/või konkreetse geograafilise piirkonna struktuuriliselt ebasoodsad olud .
Selgitus
Liikmesriikidele tuleb võimaldada suuremat paindlikkust.
Muudatusettepanek
91
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 48 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada jaotada kuni 50 % artikli 47 alusel kehtestatud piirkondlikust ülemmäärast kõikide põllumajandustootjate vahel, kelle põllumajandusettevõtted asuvad asjaomases piirkonnas, sealhulgas need, kellel ei ole toetusõigusi.
1.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid otsustada jaotada kuni 50 % artikli 47 alusel kehtestatud piirkondlikust ülemmäärast kõikide põllumajandustootjate vahel, kelle põllumajandusettevõtted asuvad asjaomases piirkonnas, sealhulgas need, kellel ei ole toetusõigusi.
Kasutatavad alad on alad, millest põllumajandustootja teavitas 15. mail 2008.
Selgitus
Maa hinnast tuleneva spekuleerimise vältimiseks tuleb kehtestada ajaline piirang.
Muudatusettepanek
92
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 48 – lõige 2 – esimene a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Liikmesriigid võivad siiski kehtestada muid selgelt määratletud kriteeriume, nagu tootja kvaliteet või tööhõive põllumajanduses ja/või maapiirkondades, et tagada territoriaalne ühtekuuluvus, maaelu mitmekesisus ja dünaamilisus ning traditsiooniliste maaga mitteseotud tootmisviiside säilitamine.
Muudatusettepanek
93
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 49 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad käesoleva määruse artiklit 48 kohaldavad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 otsustada alates 2011. aastast liikuda käesoleva jao või määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas.
Sel eesmärgil võivad nad toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt vähemalt kahele varem kindlaksmääratud iga-aastasele etapile ning objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.
1.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad käesoleva määruse artiklit 48 kohaldavad liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 otsustada alates 2011. aastast liikuda käesoleva jao või määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas.
Sel eesmärgil võidakse toetusõiguseid muuta järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.
Selgitus
Liikmesriikidele tuleb võimaldada suuremat paindlikkust.
Muudatusettepanek
94
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 49 – lõige 2 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestanud liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse liikuda 2010. aastast kõnealuse jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas, muutes kõnealuseid toetusõiguseid järk-järgult vastavalt vähemalt kolmele varem kindlaksmääratud iga-aastasele etapile ning objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.
2.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad määruse (EÜ) nr 1782/2003 III jaotise 5. peatüki 1. jao kohaselt ühtse otsemaksete kava kehtestanud liikmesriigid vastavalt ühenduse õiguse põhialustele hiljemalt 1. augustiks 2009 teha otsuse liikuda 2010. aastast kõnealuse jao alusel kehtestatud toetusõiguste väärtuse ühtlustamise suunas, muutes kõnealuseid toetusõiguseid järk-järgult vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.
Selgitus
Liikmesriikidele tuleb võimaldada suuremat paindlikkust.
Muudatusettepanek
95
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 49 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Toetusõiguste väärtust ei tohi lõigetes 1 ja 2 osutatud iga-aastastes etappides vähendada üle 50 % erinevusest toetusõiguse algväärtuse ja viimase iga-aastase etapi rakendamisel kohaldatava väärtuse vahel.
3.
Toetusõiguste väärtust ei tohi lõigete 1 ja 2 kohaselt vähendada üle 50 % erinevusest toetusõiguse algväärtuse ja lõpliku väärtuse vahel.
Selgitus
Liikmesriikidele tuleb võimaldada suuremat paindlikkust.
Muudatusettepanek
96
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 49 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Liikmesriigid võivad otsustada lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldada asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline ja/või haldusstruktuur või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.
4.
Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada toetusõiguste läbivaatamist asjakohasel geograafilisel tasandil, mis määratletakse selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur , piirkondlik põllumajanduspotentsiaal ja/või konkreetse geograafilise piirkonna struktuuriliselt ebasoodsad olud .
Selgitus
Liikmesriikidele tuleb võimaldada suuremat paindlikkust.
Muudatusettepanek
97
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 51 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) on 2008. aastaks pindalatoetuse taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsikarjamaa all , ja mis tahes muude toetuskõlblike hektarite jaoks.
b) on 2008. aastaks pindalatoetuse taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval kasutusel püsirohumaana , ja mis tahes muude toetuskõlblike hektarite jaoks.
Selgitus
Kõigil püsirohumaadel ei toimu karjatamist.
Püsirohumaad kujutavad endast olulist süsinikuvaru ja Euroopa kõige tähtsamaid bioloogiliselt mitmekesiseid elupaiku.
Sellest vaatenurgast lähtudes on niidetavad rohumaad sama olulised kui karjamaad.
Muudatusettepanek
98
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 53 – lõige 1 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Ühtsest otsemaksete kavast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 67 ja 68 sätestatud tingimustel lamba- ja kitsetoetused ning veisetoetused välja jätnud liikmesriigid võivad 1. augustiks 2009 otsustada jätkata ühtse otsemaksete kava kohaldamist 2010. aastast käesolevas jaos sätestatud tingimustel ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 1 alusel tehtud otsusega.
Liikmesriigid võivad aga otsustada alandada võrreldes määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 1 alusel kehtestatud määraga riikliku ülemmäära seda osa, mida käesoleva määruse artikli 55 lõike 1 kohaselt tuleb kasutada põllumajandustootjate lisatoetusteks.
1.
Ühtsest otsemaksete kavast määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 67 ja 68 sätestatud tingimustel lamba- ja kitsetoetused ning veisetoetused välja jätnud liikmesriigid kohaldavad 2010. aastast ühtset otsemaksete kava käesolevas jaos sätestatud tingimustel ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 64 lõike 1 alusel tehtud otsusega.
Selgitus
Tootmisest lahtisidumine on kasulik kõigile sektoritele turule keskendumise seisukohast, vähendab halduskoormust ja võimaldab põllumajandustootjatel reageerida kiiremini turu vajadustele.
Seotud toetuste lubamine loomakasvatussektoris toob kaasa turumoonutusi liikmesriikides, kes on subsiidiumid täielikult tootmisest lahti sidunud, ning süvendab turumoonutusi kogu maailmas.
Keskkonnatoetused peaksid jääma teise samba raamistikku.
Muudatusettepanek
99
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 53 – lõige 2 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Vastavalt iga liikmesriigi valikule määrab komisjon artikli 128 lõikes 2 osutatud korras kindlaks ülemmäära vastavalt artiklites 54–56 osutatud iga otsetoetuse jaoks.
2.
Vastavalt iga liikmesriigi valikule määrab komisjon artikli 128 lõikes 2 osutatud korras kindlaks ülemmäära vastavalt artiklites 54 ja 55 osutatud iga otsetoetuse jaoks.
Muudatusettepanek
100
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 53 – lõige 2 – teine lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Iga otsetoetuse jaoks on see ülemmäär võrdne osaga artiklis 41 osutatud riiklikust ülemmäärast, mis on korrutatud vähendusprotsentidega, mida liikmesriigid kohaldavad artiklite 54–56 kohaselt.
Iga otsetoetuse jaoks on see ülemmäär võrdne osaga artiklis 41 osutatud riiklikust ülemmäärast, mis on korrutatud vähendusprotsentidega, mida liikmesriigid kohaldavad artiklite 54 ja 55 kohaselt.
Muudatusettepanek
101
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 55 – lõige 1 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 lõike 2 punkti a alapunktiga i säilitasid kogu või osa käesoleva määruse artiklis 41 osutatud riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud ammlehmatoetusele, maksavad põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust.
1.
Liikmesriigid, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikliga 68 säilitasid kogu või osa käesoleva määruse artiklis 41 osutatud riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud ammlehmatoetusele või eritoetusele , maksavad põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust.
Muudatusettepanek
102
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 56 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Liikmesriigi igasugune käesoleva määruse artiklite 53–56 raames tehtav otsus tuleb vastu võtta kooskõlastatult piirkondlikke asutusi esindavate institutsioonidega ning selle aluseks peab olema nimetatud otsuse mõjude hindamine piirkonna tasandil.
Muudatusettepanek
103
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 59 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Ühtse otsemaksete kava kohaldamise esimesel aastal võivad uued liikmesriigid kasutada riiklikku reservi toetusõiguste jaotamiseks vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, spetsiifiliste sektorite põllumajandustootjatele, kes on ühtsele otsemaksete kavale üleminekuga seoses eriolukorras.
3.
Ühtse otsemaksete kava kohaldamise esimesel aastal võivad uued liikmesriigid kasutada riiklikku reservi toetusõiguste jaotamiseks vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, spetsiifiliste sektorite põllumajandustootjatele, kes on ühtsele otsemaksete kavale üleminekuga seoses eriolukorras.
Liikmesriigid võivad eelistada eelkõige uusi ettevõtjaid, noori põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid.
Muudatusettepanek
104
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 59 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Uued liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada selleks, et jaotada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust.
5.
Uued liikmesriigid võivad riiklikku reservi kasutada selleks, et jaotada vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja sellisel viisil, et oleks tagatud põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning turu- ja konkurentsimoonutuste vältimine, toetusõigusi nende piirkondade põllumajandustootjatele, kus kohaldatakse ühel või teisel kujul toimuva riikliku sekkumisega seotud ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et heastada põllumajandustootjatele kõnealuste piirkondade teatavat ebasoodsust.
Liikmesriigid võivad eelistada eelkõige uusi ettevõtjaid, noori põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid.
Muudatusettepanek
105
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 63 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Põllumajandustootja võib oma toetusõigused üle anda ilma maata üksnes siis, kui ta on artiklis 35 määratletud tähenduses aktiveerinud vähemalt 80% oma toetusõigustest vähemalt ühe kalendriaasta jooksul või kui ta on loovutanud vabatahtlikult riiklikku reservi kõik toetusõigused, mida ta ei ole ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal kasutanud, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 osutatud vääramatu jõu korral ja erandlikel asjaoludel.
3.
Põllumajandustootja võib oma toetusõigused üle anda ilma maata üksnes siis, kui ta on artiklis 35 määratletud tähenduses aktiveerinud vähemalt 70 % oma toetusõigustest vähemalt ühe kalendriaasta jooksul või kui ta on loovutanud vabatahtlikult riiklikku reservi kõik toetusõigused, mida ta ei ole ühtse otsemaksete kava esimesel kohaldamisaastal kasutanud, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 osutatud vääramatu jõu korral ja erandlikel asjaoludel.
Selgitus
Lisaks artikli 36 lõikes 1 loetletutele võivad ka muud asjaolud või piirkonna eripära takistada õiguste vähemalt 80 % aktiveerimist.
Muudatusettepanek
106
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 64 – esimene –a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Alates 2010. aastast võivad liikmesriigid, kes seda soovivad, tootmisest lahti siduda riisi, valgurikaste kultuuride ja kuivsööda tootjatele antavad eritoetused.
Muudatusettepanek
107
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 64
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Liikmesriigid integreerivad alates 2010. aastast X lisa punktides I, II ja III osutatud tootmisega seotud toetuskavade raames antavad toetused ühtsesse otsemaksete kavasse käesolevas peatükis sätestatud eeskirjade kohaselt.
Liikmesriigid võivad integreerida alates 2010. aastast X lisa punktides I, II ja III osutatud tootmisega seotud toetuskavade raames antavad toetused ühtsesse otsemaksete kavasse käesolevas peatükis sätestatud eeskirjade kohaselt.
Muudatusettepanek
108
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 65 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid jaotavad XI lisas osutatud summad, mis olid eraldatud X lisa punktis I osutatud toetuskavadega seotud tootmisega seotud toetusele, asjaomaste sektorite põllumajandustootjatele vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning võttes arvesse eelkõige toetust, mille kõnealused põllumajandustootjad on saanud otseselt või kaudselt asjaomaste toetuskavade raames ühel või enamal aastal ajavahemikul 2005–2008 .
1.
Liikmesriigid jaotavad XI lisas osutatud summad, mis olid eraldatud X lisa punktis I osutatud toetuskavadega seotud tootmisega seotud toetusele, peamiselt asjaomaste sektorite põllumajandustootjatele vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ning võttes arvesse eelkõige toetust, mille kõnealused põllumajandustootjad on saanud otseselt või kaudselt asjaomaste toetuskavade või tootmiskvootide raames ühel või enamal aastal ajavahemikul 2005–2011 .
Muudatusettepanek
109
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 65 – lõige 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1 a.
Põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid objektiivsete kriteeriumide põhjal jaotada lõikes 1 osutatud summad osaliselt või täielikult kõigi nende põllumajandustootjate vahel, kelle põllumajandusettevõtted asuvad asjaomases piirkonnas.
Muudatusettepanek
110
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 65 – lõige 2 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid suurendavad asjaomaste põllumajandustootjate toetusõiguste väärtust lõike 1 kohaldamisest tulenevate summade alusel.
2.
Liikmesriigid võivad suurendada asjaomaste põllumajandustootjate toetusõiguste väärtust lõike 1 kohaldamisest tulenevate summade alusel.
Muudatusettepanek
111
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 66 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Liikmesriigid jaotavad summad, mis olid eraldatud X lisa punktis II osutatud toetuskavadega seotud tootmisega seotud toetusele, asjaomaste sektorite põllumajandustootjatele vastavalt toetusele, mis kõnealustele põllumajandustootjatele anti asjaomaste toetuskavade raames ajavahemikul 2000–2002.
Liikmesriigid valivad aga objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel hiljutisema võrdlusperioodi.
Liikmesriigid jaotavad summad, mis olid eraldatud X lisa punktis II osutatud toetuskavadega seotud tootmisega seotud toetusele, peamiselt asjaomaste sektorite põllumajandustootjatele vastavalt toetusele, mis kõnealustele põllumajandustootjatele anti asjaomaste toetuskavade raames ajavahemikul 2000–2002.
Liikmesriigid valivad aga objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel hiljutisema võrdlusperioodi.
Selgitus
Liikmesriikidele tuleb jätta teatav vabadus, sest täpselt euro pealt arveldamine võib keerukaks osutuda.
Muudatusettepanek
112
Ettepanek võtta vastu määrus
5. peatükk – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Eritoetus
ERITOETUSED
Muudatusettepanek
113
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Üldeeskirjad
Lisatoetused
Muudatusettepanek
114
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige -1 (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
-1.
Liikmesriigid võivad hiljemalt 1. jaanuariks 2010 ja seejärel 1.oktoobrist 2012 kuni hiljemalt 1. jaanuarini 2012 otsustada alates 2010. ja/või 2012. aastast kasutada kuni 15 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest põllumajandustootjate toetamiseks.
Muudatusettepanek
115
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 1 – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid võivad hiljemalt 1. augustiks 2009 otsustada alates 2010. aastast kasutada kuni 10 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemääradest põllumajandustootjate toetamiseks:
1.
Liikmesriigid võivad lõike -1 kohaselt otsustada kasutada kuni 10 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest põllumajandustootjate või tootjaorganisatsioonide või -rühmade ühtseks toetamiseks säästvate tootmisviiside edendamise eesmärgil :
Muudatusettepanek
116
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 1 – punkt a – alapunkt i
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
i) teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna kaitsmiseks või parandamiseks olulised;
i) teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna, kliima, bioloogilise mitmekesisuse ja vee kvaliteedi kaitsmiseks või parandamiseks olulised , eeskätt mahepõllunduse ja ekstensiivse loomakasvatusega ;
Muudatusettepanek
117
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
iii) põllumajandustoodete turustamise parandamisega;
iii) põllumajandustoodete turustamise , eelkõige piirkondliku turustamise, ja konkurentsivõime parandamisega;
Muudatusettepanek
118
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 1 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima- , veiseliha-, lamba- ja kitseliha- ning riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades;
b) et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima- ja riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades ning veise-, lamba- ja kitseliha tootjaid ;
Muudatusettepanek
119
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 1 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega;
c) piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega; eelistada võib eelkõige uusi ettevõtjaid, noori põllumajandustootjaid, pereettevõtteid või muid eesõigustega põllumajandustootjaid, näiteks tootjaorganisatsiooni või põllumajanduskooperatiivi kuuluvaid tootjaid ;
Muudatusettepanek
120
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 1 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) saagi kindlustusmaksete toetamise vormis kooskõlas artiklis 69 sätestatud tingimustega;
välja jäetud
Muudatusettepanek
121
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 1 – punkt e
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
e) investeerimisfondidega taime- ja loomahaiguste korral kooskõlas artiklis 70 sätestatud tingimustega.
välja jäetud
Muudatusettepanek
122
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1 a.
Liikmesriigid võivad lõike -1 kohaselt otsustada alates järgmisest kalendriaastast kasutada kuni 5 % oma artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest põllumajandustootjate või tootjaorganisatsioonide või -rühmade ühtseks toetamiseks :
a) kindlustusmaksete toetamise vormis kooskõlas artiklis 69 sätestatud tingimustega;
b) seoses investeerimisfondidega kooskõlas artiklis 70 sätestatud tingimustega.
Muudatusettepanek
123
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Lõike 1 punktis b osutatud meetmeid võib toetada üksnes :
3.
Lõike 1 punktis b osutatud meetmeid võib toetada üksnes määral, mis on vajalik, et stimuleerida praeguse tööhõive ja tootmistaseme säilitamist.
a) ühtse otsemaksete kava täieliku rakendamise korral asjaomases sektoris kooskõlas artiklitega 54, 55 ja 71;
b) määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks.
Muudatusettepanek
124
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Lõike 1 punktides a , b ja e osutatud meetmete raames antav toetus piirdub 2,5 %-ga artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest .
Liikmesriigid võivad meetmete osas kehtestada allpiirangud.
4.
Lõike 1 punktides a ja b osutatud meetmete raames antav toetus piirdub protsendimääraga vastavalt nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsusele 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) 1 .
Liikmesriigid võivad meetmete osas kehtestada allpiirangud.
_________
1 EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1.
Muudatusettepanek
125
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 5 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) lõike 1 punktides a ja d , makstakse iga-aastase lisatoetusena;
a) lõike 1 punktis a ja lõike 1 a punktis a , makstakse iga-aastase lisatoetusena;
Muudatusettepanek
126
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 5 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d ) lõike 1 punktis e , makstakse artiklis 70 täpsustatud hüvitistena.
d) lõike 1 a punktis b , makstakse artiklis 70 täpsustatud hüvitistena.
Muudatusettepanek
127
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Lõike 5 punktis c osutatud suurendatud ühikuväärtusega toetusõiguste ja täiendavate toetusõiguste üleandmine on lubatud üksnes siis, kui üleantavate toetusõigustega kaasneb samaväärse hektarite arvu üleandmine.
välja jäetud
Muudatusettepanek
128
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 7
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
7.
Lõikes 1 osutatud meetmetele antav toetus peab olema kooskõlas ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega.
7.
Komisjon määratleb artikli 128 lõikes 2 osutatud korras käesolevas jaos osutatud toetuse andmise tingimused, et tagada eelkõige kooskõla ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega ning vältida toetuse kumuleerumist .
Muudatusettepanek
129
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 7 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
7 α.
Liikmesriigid teavitavad igal aastal komisjoni kavandatavatest meetmetest ning avalikustavad assigneeringute ümberjaotamiseks kasutatud meetodid ja kriteeriumid, toetuse saajate nimed ja neile eraldatud summad.
Muudatusettepanek
130
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 8 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) lõike 1 punktides a, b , c ja d , kohaldades põllumajandustootjatele jaotatud ja/või riiklikust reservist pärinevate toetusõiguste suhtes lineaarset vähendamist,
a) lõike 1 punktides a, b ja c ning lõike 1 a punktis a , kohaldades põllumajandustootjatele jaotatud ja/või riiklikust reservist pärinevate toetusõiguste suhtes lineaarset vähendamist,
Muudatusettepanek
131
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 8 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) lõike 1 punktis e , kohaldades vajadusel ühe või mitme asjaomase toetuse saaja ühe või enama makse suhtes lineaarset vähendamist kooskõlas käesoleva jaotisega ning lõigetes 1 ja 3 sätestatud piirides .
b) lõike 1 a punktis b , kohaldades vajaduse korral ühe või mitme asjaomase toetuse saaja ühe või enama makse suhtes lineaarset vähendamist kooskõlas käesoleva jaotisega.
Muudatusettepanek
132
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
9.
Komisjon määratleb artikli 128 lõikes 2 osutatud korras käesolevas jaos osutatud toetuse andmise tingimused, et tagada eelkõige kooskõla ühenduse teiste meetmete ja poliitikatega ning vältida toetuse kumuleerumist.
välja jäetud
Muudatusettepanek
133
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 69 – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Saagi kindlustamine
Kindlustused
Muudatusettepanek
134
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 69 – lõige 1 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid võivad rahaliselt toetada saagi kindlustusmakseid ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevate kahjude vastu .
1.
Liikmesriigid võivad rahaliselt toetada kindlustusmakseid tingimusel, et teadaolevate riskide vastu on rakendatud asjakohaseid ettevaatusabinõusid, millega korvatakse:
a) loodusõnnetuse laadsetest ebasoodsatest ilmastikutingimustest põhjustatud kahjusid;
b) muid ilmastikutingimustest põhjustatud kahjusid;
c) looma- või taimehaigustest või kahjurite levikust põhjustatud majanduskahjusid .
Iga liikmesriik või piirkond viib läbi konkreetsed uuringud võrdlevate statistiliste või aktuaarsete andmete saamiseks.
Muudatusettepanek
135
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 69 – lõige 1 – teine a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Käesolevas artiklis tähendab mõiste „majanduslik kahju” lisakulu, mis on põllumajandustootjale tekkinud seoses tema poolt võetavate erandlike meetmetega, et vähendada asjaomase turu varustamist või märkimisväärset toodangu kadu.
Majandusliku kahjuna ei käsitata kulusid, mille puhul saab hüvitist anda muude ühenduse õigusaktide alusel või mis tulenevad muude tervishoiu, veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisest .
Muudatusettepanek
136
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 69 – lõiked 2 ja 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Põllumajandustootjale makstava rahalise toetuse määr on 60 % makstavast kindlustusmaksest.
Liikmesriigid võivad otsustada suurendada rahalist toetust 70 %-ni, võttes arvesse ilmastikutingimusi või asjaomase sektori olukorda.
2.
Rahalise toetuse määr on 60 % kindlustusmaksest , mis makstakse individuaalselt või – vajaduse korral – kollektiivselt, juhul kui kindlustusleping on sõlmitud tootjaorganisatsiooni poolt .
Liikmesriigid võivad otsustada suurendada toetust 70%-ni, võttes arvesse ilmastikutingimusi või asjaomase sektori olukorda.
Liikmesriigid võivad asjakohaseid ülemmäärasid kohaldades piirata kindlustusmakse summat, mille osas võib anda rahalist toetust.
Liikmesriigid võivad asjakohaseid ülemmäärasid kohaldades piirata kindlustusmakse summat, mille osas võib anda rahalist toetust.
3.
Saagi kindlustuskaitse on võimalik üksnes siis, kui asjaomase liikmesriigi pädev riigiasutus on ilmastikunähtuse tunnistanud ametlikult ebasoodsaks ilmastikutingimuseks.
3.
Kindlustuskaitse on võimalik üksnes siis, kui asjaomase liikmesriigi pädev riigiasutus on mõne artiklis 1 osutatud nähtustest tunnistanud ametlikult ebasoodsaks ilmastikutingimuseks.
Muudatusettepanek
137
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 69 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Lõplik toetus makstakse otse asjaomasele põllumajandustootjale.
5.
Lõplik toetus makstakse otse asjaomasele põllumajandustootjale või vajaduse korral lepingu sõlminud tootjaorganisatsioonile selle liikmete arvu alusel .
Muudatusettepanek
138
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 69 – lõige 6 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Ühendus kaasrahastab liikmesriikide rahalise toetusega seonduvaid kulusid artikli 68 lõikes 1 osutatud vahenditest 40 % ulatuses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt sätestatud toetuskõlblikest kindlustusmaksetest.
6.
Ühendus kaasrahastab liikmesriikide rahalise toetusega seonduvaid kulusid artikli 68 lõikes 1 a osutatud vahenditest 50 % ulatuses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt sätestatud toetuskõlblikest kindlustusmaksetest.
Uute liikmesriikide puhul suurendatakse siiski esimeses lõigus osutatud määra 70 %ni.
Muudatusettepanek
139
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 70 – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Investeerimisfondid taime- ja loomahaiguste korral
Investeerimisfondid
Muudatusettepanek
140
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 70 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid võivad näha ette, et põllumajandustootjatele makstakse rahalist hüvitist taime- või loomahaiguse põhjustatud majanduslike kahjude eest, toetades rahaliselt investeerimisfonde.
1.
Liikmesriigid võivad näha ette, et põllumajandustootjatele makstakse rahalist hüvitist loodusõnnetuste, ebasoodsate ilmastikutingimuste, taime- või loomahaiguse põhjustatud majanduslike kahjude eest, toetades rahaliselt investeerimisfonde , kui on rakendatud asjakohaseid ettevaatusabinõusid .
Selliseid fonde võivad juhatada tootjaorganisatsioonid ja/või tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 122 ja 123 sätestatud tingimustele .
Selline fond võib täiendada riiklikke põllumajandustootjate kindlustuskavasid.
Muudatusettepanek
141
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 70 – lõige 2 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) „investeerimisfond” riikliku õiguse kohaselt liikmesriigi akrediteeritud süsteemi sellesse kuuluvate põllumajandustootjate kindlustamiseks, mille kaudu makstakse hüvitisi põllumajandustootjatele, keda mõjutavad taime- või loomahaiguse puhangu põhjustatud majanduslikud kahjud;
a) „investeerimisfond” riikliku õiguse kohaselt liikmesriigi akrediteeritud süsteemi sellesse kuuluvate põllumajandustootjate kindlustamiseks, mille kaudu makstakse hüvitisi põllumajandustootjatele, keda mõjutavad loodusõnnetuse, ebasoodsate ilmastikutingimuste tagajärjel või taime- või loomahaiguse puhangu põhjustatud majanduslikud kahjud;
Muudatusettepanek
142
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 70 – lõige 2 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) „majanduslik kahju” lisakulu, mis on põllumajandustootjale tekkinud seoses tema poolt võetavate erandlike meetmetega, et vähendada asjaomase turu varustamist või märkimisväärset toodangu kadu.
Majandusliku kahjuna ei käsitata kulusid, mille osas saab hüvitist anda muude ühenduse sätete alusel või mis tulenevad muude tervishoiu, veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisest .
b) „majanduslik kahju” lisakulu, mis on põllumajandustootjale tekkinud seoses tema poolt võetavate erandlike meetmetega, et vähendada asjaomase turu varustamist , erakorralise vaktsineerimisega seotud kulu või märkimisväärset toodangu kadu.
Majandusliku kahjuna ei käsitata kulusid, mille osas saab hüvitist anda muude ühenduse sätete alusel või mis tulenevad muude tervishoiu, veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisest ;
Muudatusettepanek
143
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 70 – lõige 2 – punkt b a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b a) „ebasoodne ilmastikutingimus” sellist loodusõnnetusega võrreldavat ilmastikutingimust nagu külm, rahe, jää, vihm, metsatulekahju või põud, mis hävitavad rohkem kui 30 % asjaomase põllumajandustootja keskmisest aastatoodangust kolme eelneva aasta jooksul või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja;
Muudatusettepanek
144
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 70 – lõige 2 – punkt b b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b b) „asjakohane ettevaatusabinõu” meedet, tänu millele loomade ja taimede tervise tase on võimalikult hea.
Muudatusettepanek
145
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 70 – lõige 3 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Investeerimisfondid maksavad rahalist hüvitist otse sellesse kuuluvatele põllumajandustootjatele, kes kannavad majanduslikku kahju.
3.
Investeerimisfondid maksavad rahalist hüvitist otse sellesse kuuluvatele põllumajandustootjatele, kes kannavad majanduslikku kahju , tingimusel et nad on rakendanud asjakohaseid ettevaatusabinõusid .
Muudatusettepanek
146
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 70 – lõige 6 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Ühendus kaasrahastab rahalise toetusega seonduvaid kulusid artikli 68 lõikes 1 osutatud vahenditest 40 % ulatuses lõike 4 kohaselt toetuskõlblikest summadest.
6.
Ühendus kaasrahastab rahalise toetusega seonduvaid kulusid artikli 68 lõikes 1 a osutatud vahenditest 50 % ulatuses lõike 4 kohaselt toetuskõlblikest summadest.
Uute liikmesriikide puhul suurendatakse siiski esimeses lõigus osutatud määra 70 %ni.
Muudatusettepanek
147
Ettepanek võtta vastu määrus
III jaotis – 5. peatükk – artikkel 70 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 70 a
Piimatootjate eritoetused
1.
Kui määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohase varajase hoiatamise süsteemi kuluprognoos näitab, et finantsraamistiku rubriiki 2 jääb eelarveaastal vähemalt 600 miljoni euro suurune varu, eraldatakse see summa, miinus varu, piimatootjate eritoetusteks.
2.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos eelarveaasta esialgse eelarveprojektiga prognoosi piimatootjate eritoetuste kohta.
3.
Piimatootjate eritoetusi võib kasutada järgmisteks meetmeteks:
a) artikli 68 lõike 1 punkti b kohane eritoetus;
b) määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 ja artikli 36 punkti a kohased meetmed tingimusel, et need on mõeldud otseselt põllumajandustootjate toetuseks.
4.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõikes 2 osutatud esialgse eelarveprojekti põhjal hiljemalt vastava aasta 15. oktoobriks, milliseid lõike 3 kohaseid meetmeid võetakse.
5.
Piimatootjate eritoetuse vahendid jaotatakse liikmesriikide vahel vastavalt nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1788/2003, millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris 1 , I lisas olevatele riikide piimakvootidele.
_______
1 ELT L 270, 21.10.2003, lk 123.
Muudatusettepanek
148
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 71
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Aastatel 2009, 2010 ja 2011 makstakse CN-koodi 1006 10 alla kuuluva riisi tootjatele toetust käesolevas jaos sätestatud tingimustel.
CN-koodi 1006 10 alla kuuluva riisi tootjatele makstakse toetust käesolevas jaos sätestatud tingimustel.
Muudatusettepanek
149
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 72 – lõige 2 – tabel
eurot/ha
2009
2010 ja 2011
Bulgaaria
345,255
172,627
Kreeka
561,00
280,5
Hispaania
476,25
238,125
Prantsusmaa
411,75
205,875
Itaalia
453,00
226,5
Ungari
232,50
116,25
Portugal
453,75
226,875
Rumeenia
126,075
63,037
Parlamendi muudatusettepanek
eurot/ha
2009–2013
Bulgaaria
345,255
Kreeka
561,00
Hispaania
476,25
Prantsusmaa
411,75
Itaalia
453,00
Ungari
232,50
Portugal
453,75
Rumeenia
126,075
Muudatusettepanek
150
Ettepanek võtta vastu määrus
1. a jagu (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
A JAGU
VALGURIKASTE KULTUURIDE TOETUS
Artikkel 74 a
Kohaldamisala
Põllumajandustootjatele, kes kasvatavad valgurikkaid kultuure vastavalt käesolevas jaos kehtestatud tingimustele, antakse toetust.
Valgurikkad taimed on:
a) CN-koodi 0713 10 alla kuuluvad herned,
b) CN-koodi 0713 50 alla kuuluvad põldoad,
c) CN-koodi ex 0805 29 50 alla kuuluvad maguslupiinid.
Artikkel 74 b
Toetussumma ja toetuskõlblikkus
Toetus on 55,57 eurot pärast piimküpsusastme saavutamist koristatud valgurikaste kultuuride hektari kohta.
Põllukultuurid, mida kasvatatakse tervenisti täiskülvatud aladel ja mida haritakse kohalike standardite kohaselt, kuid mis ei ole saavutanud piimküpsusastet erandlike ilmastikutingimuste tõttu, mida asjaomane liikmesriik on tunnustanud, vastavad siiski toetuse saamise tingimustele, kui kõnealuseid alasid ei ole enne kõnealust kasvuetappi kasutatud muudel eesmärkidel.
Artikkel 74 c
Pindala
1.
Tagatud maksimumpindalaks, mille jaoks võib maksta toetust, kehtestatakse 1 400 000 hektarit.
2.
Kui pindala, mille jaoks toetust taotletakse, ületab tagatud maksimumpindala, vähendatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras kõnealusel aastal proportsionaalselt põllumajandustootja kohta pindala, mille eest toetust taotletakse.
Selgitus
Teraviljakasvatuse suurenemise tõttu võib täheldada valgurikaste kultuuride kasvatamise suurt langust, millel on tõsine mõju põllumajandusele ja keskkonnale ning mis võib tekitada valgurikaste kultuuride puuduse, eriti loomasöödaks kasutamisel.
Muudatusettepanek
151
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 75 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) 66,32 eurot. ja 2010/2011. turustusaastal;
66,32 eurot 2009/2010. , 2010/2011., 2011/2012. ja 2012/2013. turustusaastal.
Muudatusettepanek
152
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 75 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) 33,16 eurot 2011/2012. ja 2012/2013. turustusaastal.
välja jäetud
Muudatusettepanek
153
Ettepanek võtta vastu määrus
3. jagu
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
JAGU
välja jäetud
PUUVILLA ERITOETUS
(terve jagu)
Muudatusettepanek
154
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 82 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Toetust antakse maksimaalselt viie järjestikuse aasta jooksul alates sellest turustusaastast, mil saavutati lõikes 1 osutatud 50 % künnis, kuid hiljemalt 2013/2014. turustusaastal .
2.
Toetust antakse kuni 2013/2014. turustusaastani .
Selgitus
On vaja pikendada suhkrupeedi- ja suhkrurootootjatele antava ühenduse abi andmist 2013/2014. turundusaastani nende liikmesriikide puhul, kes on andnud määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 kohast ümberkorraldamisabi vähemalt 50 % ulatuses 20. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 318/2006 II lisas kehtestatud suhkrukvoodist ilma viieaastase maksimumperioodita, et nad saaksid toime tulla ümberkorraldamisega seotud kohanemisvajadustega.
Muudatusettepanek
155
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 90 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Ute kohta antava toetuse suurus on 21 eurot.
Lambapiima või lambapiimal põhinevaid tooteid turustavatele põllumajandustootjatele antava toetuse suurus on siiski 6,8 eurot ute kohta.
4.
Ute kohta antava toetuse suurus on 21 eurot.
Lambapiima või lambapiimal põhinevaid tooteid turustavatele põllumajandustootjatele antava toetuse suurus on siiski 16,8 eurot ute kohta.
Selgitus
Tegemist on komisjoni vea parandamisega.
Muudatusettepanek
156
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 90 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Kitse kohta antava toetuse suurus on 6,8 eurot .
5.
Kitse kohta antava toetuse suurus on 16,8 eurot .
Selgitus
Tegemist on komisjoni vea parandamisega.
Muudatusettepanek
157
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 98 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) „piirkond” – asjaomase liikmesriigi valikul kas liikmesriik või piirkond liikmesriigis,
välja jäetud
Selgitus
Käesolev määratlus on juba toodud artiklis 2, kus on kõik käesoleva määruse mõistmiseks vajalikud määratlused.
Muudatusettepanek
158
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 112 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 112 a
Riiklik reserv
1.
Ühtset otsemaksete kava kohaldavad liikmesriigid loovad riikliku reservi, mis sisaldab VIII a lisas kehtestatud ülemmäärade ning asjaomase aasta jooksul tegelikult teostatud otsemaksete koguväärtuse vahet.
2.
Liikmesriigid võivad kasutada nimetatud riiklikku reservi, et teha makseid, mille eesmärk on rakendada artiklis 68 sätestatud meetmeid vastavalt objektiivsetele kriteeriumitele ja selliselt, et tagada põllumajandustootjate võrdne kohtlemine ning vältida mis tahes turupõhimõtete rikkumist ja konkurentsi moonutamist.
Selgitus
Võttes arvesse, et ühtset otsemaksete kava kohaldavatel uutel liikmesriikidel ei ole riiklikku reservi, oleks ühe lahendusena mõeldav kasutada riiklike otsemaksete kasutamata jäänud vahendeid.
Need vahendid moodustaksid reservi, mida võiks kasutada vastavalt määruse 1782/2003 muudetud artiklile 69.
Muudatusettepanek
159
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 113 – lõige 4 – teine lõik – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) II lisa punktides B ja C osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011 .
b) II lisa punktis B osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011 ;
Muudatusettepanek
160
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 113 – lõige 4 – teine lõik – punkt b a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b a) II lisa punktis C osutatud nõudeid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.
Muudatusettepanek
161
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 123
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 123
välja jäetud
Finantsülekanne restruktureerimiseks tubakapiirkondades
EAFRDist rahastatavate maaelu arengukavade meetmetele on tubaka tootmispiirkondades alates 2011. eelarveaastast ühenduse täiendava toetusena ette nähtud 484 miljonit eurot neile liikmesriikidele, kus tubakatootjad said toetust kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2075/92 aastatel 2000, 2001 ja 2002.
Muudatusettepanek
162
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 129 – punkt t
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
t) puuvilla puhul järgmised üksikasjalikud eeskirjad:
välja jäetud
i) artikli 80 lõikes 3 sätestatud toetussumma vähendamise arvutamine;
ii) heakskiidetud tootmisharudevahelised organisatsioonid, eelkõige nende rahastamis- ning kontrolli- ja sanktsioneerimissüsteem.
Muudatusettepanek
163
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 132 – punkt 1 – alapunkt b
Määrus (EÜ) nr 378/2007
Artikkel 1 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Põllumajandustootja suhtes kohaldatavad ümbersuunamise määrad, millest on lahutatud viis protsendipunkti ja mis tulenevad nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2008* [käesolev määrus] artikli 7 kohaldamisest, lahutatakse vabatahtliku ümbersuunamise määradest, mida kasutatakse liikmesriikides käesoleva artikli lõike 4 kohaldamisel.
Mõlemad protsendipunktid lahutatakse ja lõplik vabatahtliku ümbersuunamise määr on null või sellest suurem."
5.
Põllumajandustootja suhtes kohaldatavad ümbersuunamise määrad, millest on lahutatud viis protsendipunkti ja mis tulenevad nõukogu määruse (EÜ) nr XXX/2008* [käesolev määrus] artikli 7 kohaldamisest, lahutatakse vabatahtliku ümbersuunamise määradest, mida kasutatakse liikmesriikides käesoleva artikli lõike 4 kohaldamisel.
Mõlemad protsendipunktid lahutatakse ja lõplik vabatahtliku ümbersuunamise määr on null või sellest suurem.
Ükski kohandamine ei või siiski viia EAFARDist maaelu arengukavadele juba eraldatud rahastamise üldise vähendamiseni, nagu seda väljendab kavasid heakskiitva komisjoni ametlik otsus. "
Selgitus
Oleks mõistusevastane, kui ümbersuunamist käsitlevad muudatusettepanekud põhjustaksid nende vahendite vähenemist, mis on juba ühe või mitme liikmesriigi maaelu arengukavadele eraldatud, kui põhieesmärk oli suurendada uute keskkonnaprobleemidega toimetulekuks saadaolevaid vahendeid.
Kõnesolev kaitseklausel on vajalik, võttes arvesse üldise ümbersuunamise edukust määravaid keerukaid parameetreid.
Muudatusettepanek
164
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 133 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 133 a
Õigusaktide rakendamisest tulenevate kulude analüüs
Komisjon hindab põllumajandustootjate tegelikke kulusid, mis tulenevad ühenduse õigusaktide rakendamisest keskkonna, loomade heaolu ja toidu ohutuse valdkonnas, kui nimetatud õigusaktid on rangemad importtoodetele kohaldatavatest eeskirjadest.
Nimetatud õigusaktides käsitletakse muu hulgas II lisa määrusi ja direktiive, millega tugevdatakse nõuetele vastavuse süsteemi, ning III lisas sätestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi, mis kuuluvad samuti nimetatud süsteemi.
Komisjoni analüüsis hinnatakse eespool nimetatud õigusaktidega vastavusse viimisest tekkivaid kulusid kõikides liikmesriikides.
Nimetatud kulud võivad erineda liikmesriigiti, isegi piirkonniti nii oma klimaatiliste, geoloogiliste, majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste kui ka tootmise eripära tõttu.
Selgitus
Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud oma arvamust (raportid T6-0598/2007 ja T6-0093/2008), et otsetoetusi tuleks pärast 2013. aastat veelgi ratsionaliseerida, muutes nende toetuste suuruse sõltuvaks ühenduse õigusaktide järgimise tegelikest kuludest (nende õigusaktide puhul, mis kehtestavad rangemaid nõudeid kui importtoodetele).
Selle katse tulemused võivad olla aluseks põllumajandustoetuste ratsionaliseerimise rakendamisele pärast 2013. aastat.
Lisaks sellele aitavad katse tulemused Euroopa Liidul põhjendada oma põllumajandustoetusi nii WTO raames kui ka oma kodanikele.
Muudatusettepanek
165
Ettepanek võtta vastu määrus
I lisa – Valgurikkad kultuurid – veerg „Õiguslik alus”
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükk*
Käesoleva määruse IV jaotise 1. peatüki 1. a jagu
Muudatusettepanek
166
Ettepanek võtta vastu määrus
II lisa – A osa –alapunkt 4
Komisjoni ettepanek
4.
Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1)
Artiklid 4 ja 5
Muudatusettepanek
4.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest (ELT L 372, 27.12.2006, lk 19)
Artikkel 6
Muudatusettepanek
167
Ettepanek võtta vastu määrus
II lisa – punkt A a (uus)
Muudatusettepanek
A a
Tööohutus
8 a
Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1)
Artikkel 6
8 b
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21)
Artiklid 3, 6, 8 ja 9
8 c
Nõukogu 22. juuni 1994. aasta direktiiv 94/33/EÜ noorte kaitse kohta tööl (EÜT L 216, 20.8.1994, lk 12)
8 d
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50)
Artikkel 3, artiklid 4 kuni 12
Selgitus
Muudatusettepanek tuleneb tööohutuse lisamisest kohustuslike majandamisnõuete hulka.
Muudatusettepanek
168
Ettepanek võtta vastu määrus
III lisa – teine veerg – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Standardid
Näiteid sobivate nõuete kohta
Selgitus
Standardid peavad liikmesriikidele olema ainult juhiseks, mitte neid kohustama, et oleks tagatud paindlikkus nii riigi kui ka piirkonna tasandil.
Muudatusettepanek
169
Ettepanek võtta vastu määrus
III lisa – neljas rida – teine veerg – kolmas taane
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– Maastikule iseloomulike vormide säilitamine , sealhulgas hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud ning põlluservad, kui see on asjakohane ;
– Maastikule iseloomulike vormide säilitamine;
Muudatusettepanek
170
Ettepanek võtta vastu määrus
III lisa – neljas rida – teine veerg – viies taane
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– Oliivisalude ja viinapuude heade kasvutingimuste säilitamine
– Oliivisalude heade kasvutingimuste säilitamine
Muudatusettepanek
171
Ettepanek võtta vastu määrus
III lisa – viies rida – teine veerg – esimene taane
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine;
– Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine kooskõlas asjaomaste ühiste õigusaktidega pinnavee kaitse valdkonnas ;
Muudatusettepanek
172
Ettepanek võtta vastu määrus
IV lisa
Komisjoni ettepanek
miljonites eurodes
Kalendriaasta
2009
2010
2011
2012
Belgia
583,2
570,9
563,1
553,9
Tšehhi Vabariik
773,0
Taani
985,9
965,3
954,6
937,8
Saksamaa
5 467,4
5 339,2
5 269,3
5 178,0
Eesti
88,9
Iirimaa
1 283,1
1 264,0
1 247,1
1 230,0
Kreeka
2 567,3
2 365,5
2 348,9
2 324,1
Hispaania
5 171,3
5 043,4
5 019,1
4 953,5
Prantsusmaa
8 218,5
8 021,2
7 930,7
7 796,2
Itaalia
4 323,6
4 103,7
4 073,2
4 023,3
Küpros
48,2
Läti
130,5
Leedu
337,9
Luksemburg
35,2
34,5
34,0
33,4
Ungari
1 150,9
Malta
4,6
Madalmaad
841,5
827,0
829,4
815,9
Austria
727,7
718,2
712,1
704,9
Poola
2 730,5
Portugal
635,8
623,0
622,6
622,6
Sloveenia
129,4
Slovakkia
335,9
Soome
550,0
541,2
536,0
529,8
Rootsi
731,7
719,9
710,6
699,8
Ühendkuningriik
3 373,0
3 340,4
3 335,8
3 334,9
Muudatusettepanek
miljonites eurodes
Kalendriaasta
2009
2010
2011
2012
Belgia
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Tšehhi Vabariik
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Taani
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Saksamaa
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Eesti
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Iirimaa
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Kreeka
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Hispaania
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Prantsusmaa
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Itaalia
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Küpros
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Läti
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Leedu
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Luksemburg
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Ungari
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Malta
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Madalmaad
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Austria
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Poola
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Portugal
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Sloveenia
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Slovakkia
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Soome
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Rootsi
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Ühendkuningriik
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Selgitus
Käesolev lisa tuleb läbi vaadata, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid.
Muudatusettepanek
173
Ettepanek võtta vastu määrus
VIII lisa
Komisjoni ettepanek
Tabel 1
(tuhandetes eurodes)
Liikmesriik
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016 ja järgnevad aastad
Belgia
614 179
611 901
613 281
613 281
614 661
614 661
614 661
614 661
Taani
1 030 478
1 031 321
1 043 421
1 043 421
1 048 999
1 048 999
1 048 999
1 048 999
Saksamaa
5 770 254
5 781 666
5 826 537
5 826 537
5 848 330
5 848 330
5 848 330
5 848 330
Iirimaa
1 342 268
1 340 737
1 340 869
1 340 869
1 340 869
1 340 869
1 340 869
1 340 869
Kreeka
2 367 713
2 209 591
2 210 829
2 216 533
2 216 533
2 216 533
2 216 533
2 216 533
Hispaania
4 838 512
5 070 413
5 114 250
5 139 246
5 139 316
5 139 316
5 139 316
5 139 316
Prantsusmaa
8 404 502
8 444 468
8 500 503
8 504 425
8 518 804
8 518 804
8 518 804
8 518 804
Itaalia
4 143 175
4 277 633
4 320 238
4 369 974
4 369 974
4 369 974
4 369 974
4 369 974
Luksemburg
37 051
37 084
37 084
37 084
37 084
37 084
37 084
37 084
Madalmaad
853 090
853 169
886 966
886 966
904 272
904 272
904 272
904 272
Austria
745 561
747 298
750 019
750 019
751 616
751 616
751 616
751 616
Portugal
589 723
600 296
600 370
605 967
605 972
605 972
605 972
605 972
Soome
566 801
565 823
568 799
568 799
570 583
570 583
570 583
570 583
Rootsi
763 082
765 229
768 853
768 853
770 916
770 916
770 916
770 916
Ühendkuningriik
3 985 834
3 986 361
3 987 844
3 987 844
3 987 849
3 987 849
3 987 849
3 987 849
Tabel 2*
(tuhandetes eurodes)
Liikmesriik
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016 ja järgnevad aastad
Bulgaaria
287 399
328 997
409 587
490 705
571 467
652 228
732 986
813 746
Tšehhi Vabariik
559 622
647 080
735 801
821 779
909 164
909 164
909 164
909 164
Eesti
60 500
70 769
80 910
91 034
101 171
101 171
101 171
101 171
Küpros
31 670
38 845
43 730
48 615
53 499
53 499
53 499
53 499
Läti
90 016
104 025
118 258
132 193
146 355
146 355
146 355
146 355
Leedu
230 560
268 746
305 964
342 881
380 064
380 064
380 064
380 064
Ungari
807 366
935 912
1 064 312
1 191 526
1 318 542
1 318 542
1 318 542
1 318 542
Malta
3 434
3 851
4 268
4 685
5 102
5 102
5 102
5 102
Poola
1 877 107
2 164 285
2 456 894
2 742 771
3 033 549
3 033 549
3 033 549
3 033 549
Rumeenia
623 399
713 207
891 072
1 068 953
1 246 821
1 424 684
1 602 550
1 780 414
Sloveenia
87 942
102 047
116 077
130 107
144 236
144 236
144 236
144 236
Slovakkia
240 014
277 779
314 692
351 377
388 191
388 191
388 191
388 191
* Ülemmäärade arvutamisel võetakse arvesse artikliga 110 ettenähtud juurdekasvukava .
Muudatusettepanek
Tabel 1
(tuhandetes eurodes)
Liikmesriik
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016 ja järgnevad aastad
Belgia
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Taani
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Saksamaa
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Iirimaa
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Kreeka
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Hispaania
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Prantsusmaa
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Itaalia
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Luksemburg
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Madalmaad
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Austria
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Portugal
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Soome
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Rootsi
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Ühendkuningriik
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Tabel 2
(tuhandetes eurodes)
Liikmesriik
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016 ja järgnevad aastad
Bulgaaria
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Tšehhi Vabariik
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Eesti
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Küpros
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Läti
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Leedu
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Ungari
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Malta
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Poola
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Rumeenia
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Sloveenia
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Slovakkia
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Selgitus
Käesolev lisa tuleb läbi vaadata, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid.
Muudatusettepanek
174
Ettepanek võtta vastu määrus
X lisa – I osa – teine taane
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– alates 2010. aastast määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükiga ettenähtud valgurikaste taimede toetus;
välja jäetud
Selgitus
Toodanguga seotud toetuse kaotamine võib veelgi süvendada valgurikaste kultuuride viljelemiseks kasutatava maa vähenemist, mis muudab loomasööda veelgi raskemini kättesaadavaks.
Muudatusettepanek
175
Ettepanek võtta vastu määrus
X lisa – I osa – kolmas taane
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– alates 2010. aastast määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise III peatüki ja käesoleva määruse IV jaotise 1. peatüki 1. jaoga ettenähtud riisi eritoetus kooskõlas käesoleva määruse artikli 72 lõikega 2 ettenähtud ajakavaga;
– alates 2013. aastast määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise III peatüki ja käesoleva määruse IV jaotise 1. peatüki 1. jaoga ettenähtud riisi eritoetus kooskõlas käesoleva määruse artikli 72 lõikega 2 ettenähtud ajakavaga;
Selgitus
Ühtsete otsemaksete kavaga liitumine peab toimuma alates 2013. aastast ja mitte varem.
Muudatusettepanek
176
Ettepanek võtta vastu määrus
X lisa – I osa – viies taane
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– alates 2011. aastast määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki I jao I alajaoga ettenähtud kuivsööda töötlemistoetus;
välja jäetud
Selgitus
Kuivsööta käsitletakse ühises turukorralduses, mida praegu hinnatakse ja selle tulemused ei ole veel teada.
Kuigi sektor tuleb selle säilitamiseks ümber korraldada, on praegust loomakasvatustoodangu kriisi arvesse võttes kohane tagada valgurikaste kultuuridega varustatus.
Muudatusettepanek
177
Ettepanek võtta vastu määrus
X lisa – I osa – kuues taane
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– alates 2011. aastast määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki I jao II alajaoga ettenähtud kiu tootmiseks kasvatatava lina töötlemistoetus kooskõlas kõnealuse alajaoga ettenähtud ajakavaga;
– alates 2013. aastast määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki I jao II alajaoga ettenähtud kiu tootmiseks kasvatatava lina töötlemistoetus kooskõlas kõnealuse alajaoga ettenähtud ajakavaga;
Selgitus
Lina ja kanepi ühisele turukorraldusele on komisjon ise andnud väga positiivse hinnangu, seepärast ei ole mõtet seda kehtivast korraldusest kohe välja jätta.
Muudatusettepanek
178
Ettepanek võtta vastu määrus
X lisa – I osa – seitsmes taane
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
– alates 2011. aastast määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga [95a] ettenähtud kartulitärklise toetus ja kõnealuse artikliga ettenähtud tärklisekartuli toetus kooskõlas käesoleva määruse artikliga 75 ettenähtud ajakavaga.
– alates 2013. aastast määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga [95a] ettenähtud kartulitärklise toetus ja kõnealuse artikliga ettenähtud tärklisekartuli toetus kooskõlas käesoleva määruse artikliga 75 ettenähtud ajakavaga.
Selgitus
Selle tootmisharu kaotamisel võivad olla väga olulised tagajärjed teatavate piirkondade tööhõivele, seepärast on kohasem säilitada kehtiv kord kuni 2013. aastani.
Muudatusettepanek
179
Ettepanek võtta vastu määrus
X lisa – I a osa (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
I a.
Alates 2010. aastast, kui liikmesriik ei ole teinud vastavalt käesoleva määruse artikli 64 lõikele 1 otsust järgmiste toetuste kohta:
– määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 2. peatükiga ettenähtud valgurikaste taimede toetus;
– määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise 3. peatüki ja käesoleva määruse IV jaotise 1. peatüki 1. jaoga ettenähtud riisi eritoetus kooskõlas käesoleva määruse artikli 72 lõikega 2 ettenähtud ajakavaga;
– määruse (EÜ) nr 1234/2007 II osa I jaotise IV peatüki I jao I alajaoga ettenähtud kuivsööda töötlemistoetus.
Muudatusettepanek
180
Ettepanek võtta vastu määrus
XI lisa – tabel „Kuivsööt”
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Tabel „Kuivsööt” tervikuna
välja jäetud
Muudatusettepanek
181
Ettepanek võtta vastu määrus
XI lisa – tabel „Valgurikkad kultuurid”
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Tabel „Valgurikkad kultuurid” tervikuna
välja jäetud
Muudatusettepanek
182
Ettepanek võtta vastu määrus
XI lisa – tabel „Riis”
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Veerg 2010
välja jäetud
Veerg 2011
Veerg 2012
Muudatusettepanek
183
Ettepanek võtta vastu määrus
XI lisa – tabel „Pikakiuline lina”
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Veerg 2011
välja jäetud
Veerg 2012
Muudatusettepanek
184
Ettepanek võtta vastu määrus
XI lisa – tabel „Kartulitärklise töötlemistoetus”
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Veerg 2011
välja jäetud
Veerg 2012
Muudatusettepanek
185
Ettepanek võtta vastu määrus
XI lisa – tabel „Kartulitärklise toetus kasvatajatele”
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Veerg 2011
välja jäetud
Veerg 2012
SELETUSKIRI
1. „TERVISEKONTROLLI” („HEALTH CHECK”) päritolu
2003. aasta reform, mille tingis peamiselt vältimatu itta laienemine ja milleks sundis WTO, oli kõige põhjalikum reform, mis on ühises põllumajanduspoliitikas (ÜPP) seni teostatud.
See sai alguse kehtivate põllumajanduse riigiabimehhanismide lihtsast vahekokkuvõttest (mid term review), millest kujunes lõpuks siiski põhjalik reform, mille käigus võeti kasutusele rida uusi põhimõtteid:
– abi toodetud kogustest lahti sidumise põhimõte (decoupling) eesmärgiga parandada põllumajandusettevõtete turule orienteeritust ja vähendada konkurentsimoonutusi põllumajandustootmises ja -kaubanduses;
– nõuetele vastavuse põhimõte, mille kohaselt peavad tootmisest lahti seotud toetused vastama reale keskkonna-, rahvatervise nõuetele, loomade heaolu nõuetele jne;
– WTOga kooskõla põhimõte, kuivõrd abi lahtisidumise lõppeesmärk oli selle sissevõtmine põllumajanduskokkuleppe „rohelisse kasti”;
– toetusõiguste riikliku ümberjaotamise põhimõte kahel tasandil: ühekordsete lahtiseotud toetuste hulgas ja ÜPP kahe samba vahelise ülekandmisena (riigiabi ja turud, esimene sammas, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames; maaelu areng, teine sammas, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames);
– paindlikkuse põhimõte ÜPP juhtimises, andes liikmesriikidele võimaluse kohaldada rida uue ÜPP parameetreid diferentseeritult;
– finantsdistsipliini põhimõte, mis on hiljem kehtestatud 2007.–2013. aastate finantsperspektiivides, mille kohaselt põllumajanduseelarve külmutati laienemise tõttu ja kehtestati iga-aastaste ülemmäärade järgimise nõue kehtiva abi lineaarselt vähendamise võimalusega selle nõude täitmiseks;
– ja lõpuks järkjärgulisuse põhimõte, kuna 2003. aasta oli esimese avatud, etapilise reformi otsuse aasta, sest aluspõhimõtete (lahtisidumine, finantsdistsipliin ja paindlikkus juhtimises) kehtestamisega oli see aluseks uutele muudatustele sektorites, alates nn Vahemere ÜPP reformidest veinisektori ja hiljem puuvillasektori reformini.
„Tervisekontroll” on selle reformiprotsessi viimane järk.
2.
VAJADUS ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA JÄRELE
Ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) on paradoksaalselt kõige pikaajalisem, tõenäoliselt kõige õnnestunum ja kindlasti kõige enam kritiseeritud Euroopa poliitika.
See peaaegu poole sajandi eest välja töötatud poliitika on vastanud paremini kui ükski teine selle loomise eesmärkidele.
Pidevad sotsiaalsed, majanduslikud, poliitilised ja keskkonnaalased muudatused Euroopas ja maailmas on sundinud ÜPP-d kohandama asjaoludega, mis on selle muutnud järk-järgult mõistetamatuks teatavatele ühiskonnasektoritele, eelkõige ebaõigluse tõttu, mida see on tekitanud põllumajandustootjate, piirkondade ja liikmesriikide vahel sedamööda, kuidas liit on laienenud ja hõlmanud üha ebaühtlasemaid põllumajandus- ja maapiirkondi.
Raportöör on seisukohal, et ühise põllumajanduspoliitika jätkamine ei ole mitte üksnes soovitav, vaid on vajalik tingimus selleks, et tagada Euroopa põllumajanduse konkurentsivõime maailmaturul, varustuskindlus, toidukvaliteet, keskkonnasäästlikkus, uute, eelkõige kliimamuutuste ja taastuvenergia alaste ülesannetega toimetulek ning dünaamilise ja mitmekesise majanduse säilimine maapiirkondades kooskõlas Lissaboni lepingus taas kinnitatud eesmärkidega.
„Tervisekontroll” võiks ja oleks raportööri arvates pidanud enam keskenduma 2013. aasta järgse põllumajanduspoliitika mudeli väljatöötamist käsitlevale arutelule.
Raportöör avaldab kahetsust, et see võimalus lasti käest.
Asjaolu, et komisjon tahtis „tervisekontrolli” suruda piiridesse, millest jäävad välja eelkõige sellised teemad nagu abi õiguspärasus ja tootmisest lahti seotud toetuste puhul võimalikult ühtsema mudeli parameetrite kindlaks määramine, liikmesriikidele juhtimisel vajalik paindlikkusaste, toetuste ümbersuunamine versus kaasfinantseerimine, „üheainsa samba” võimalus, samuti turgude reguleerimise roll uues ÜPP-s, raskendab arutelu ja otsuseid 2013. aasta reformi teemal, mille arutelu peab kindlasti algama 2010. või 2011. aasta paiku.
Seda enam, et samale ajale langevad juba 2009. aasta arutelud ühenduse eelarve, sealhulgas omavahendite läbivaatamise, mis otsustati 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe raames, Kyoto protokolli läbivaatamise teemal, finantsperspektiivide arutelu aastateks pärast 2013. aastat ja tõenäoline kokkulepe WTOs.
3.
RAPORTÖÖRI ETTEPANEKUD
Euroopa Parlament (EP)on pööranud erilist tähelepanu põllumajanduse ja maaelu arengu probleemidele, mis on väljendunud loendamatutes ellu viidud algatustes ja paljude ettepanekute väljatöötamises, millest enamik on vastu võetud väga hiljuti ja mille põhiaspektidega peab raportöör arvestama.
Kõige hiljutisematest EP seisukohavõttudest nn „tervisekontrolliga” otseselt seotud küsimustes võib välja tuua Goepeli raportid samal teemal
P6_TA(2008) 093 , Jeggle’i raporti piima kohta
P6_TA (2008) 092 , Veraldi raporti noorte põllumajandustootjate kohta
P6_TA(2008) 258 , Aylwardi raporti lamba- ja kitsekasvatussektori kohta
P6_TA(2008) 310 ja Berlato raporti ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fondi kohta
P6_TA(2008) 204 .
Selles suhtes teeb raportöör Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta vastu järgmised põhilised muudatused komisjoni ettepanekutes.
I. NÕUKOGU MÄÄRUS, MILLEGA KEHTESTATAKSE ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA RAAMES PÕLLUMAJANDUSTOOTJATE SUHTES KOHALDATAVATE OTSETOETUSKAVADE ÜHISEESKIRJAD JA TEATAVAD TOETUSKAVAD PÕLLUMAJANDUSTOOTJATE JAOKS
a.
Nõuetele vastavus
Raportöör väljendab heameelt lihtsustamispüüdluste üle selles valdkonnas.
Töö ja tööhõive tegurite piisavaks väärtustamiseks peab raportöör asjakohaseks lisada juba kindlaks määratud kohustuslikele majandamisnõuetele tööohutus.
b.
Toetuste ümbersuunamine
Toetuste ümbersuunamine on õigustatav teise samba rahastamisvahendina.
Järkjärguline ümbersuunamine on samuti täielikult õigustatud, sest on õiglane, et toetusesaajad, kes saavad kõige rohkem, panustavad sellesse eesmärki kõige enam.
Samadel põhjustel on õigustatud, et säilitatakse ühikuväärtus 5 000 eurot, vabastades selle meetme kohaldamisest suure arvu väikesi toetusesaajaid (üle 80 % toetusesaajatest kokku).
Kuigi raportöör isiklikult pooldab toetuste ümbersuunamist suurema protsendimääraga, peab ta vajalikuks austada Euroopa Parlamendi otsust, mis võeti vastu 2008. aasta märtsis Goepeli raporti kohta (5 % toetuste ümbersuunamine kohustuslik kõikidele toetusesaajatele alates 5000 eurost + 1 % nende puhul, kelle toetus jääb vahemikku 10 000 eurot – 99 999 eurot, + 2 % skaalal 100 000 eurot – 199 999 eurot, + 3 % skaalal 200 000 eurot – 299 999 eurot ja + 4 % suuruseskaalal üle 300 000 euro).
Teiselt poolt ei peeta asjakohaseks teha ettepanekut kohaldada seda meedet uutele liikmesriikidele, arvestades, et nendel kehtib kuni aastani 2013 esimese samba toetuste järkjärguline kasutusele võtmine.
Mis puutub ümberjaotamisse (reegel 80‑20), siis ei loeta õigustatuks kohaldada uue toetuste järkjärgulise ümbersuunamisega tekitatud summade suhtes erinevat reeglit sellest, mida praegu juba kohaldatakse toetuste kohustusliku ümbersuunamise suhtes.
Raportöör on kirjeldatud põhjustel väiksema protsendimääraga toetuste ümbersuunamise kasuks valides teadlik, et selle mehhanismi abil teise sambasse üle kantavad summad on palju väiksemad, kui need oleksid siis, kui kasutataks komisjoni välja pakutud toetuste ümbersuunamise protsendimäära, mis tõttu ta teeb ettepaneku täiendavate mehhanismide kohta, millega saab lähedase tulemuse kas artikli 68 kaudu vabatahtlikkuse alusel või uue ülemmäärade kehtestamise mehhanismi või ülemmäära kasutuselevõtmise teel, nagu on alljärgnevalt selgitatud.
c.
Ülemmäärade kehtestamine või ülemmäär
Toetuste ümbersuunamise jaoks välja pakutud madalast protsendimäärast tulenevalt teise sambasse üle kantavate rahaliste vahendite vähenemise kompenseerimiseks ning õigluse ja õiguse kaalutlustel peetakse asjakohaseks kehtestada otsetoetuste andmise ülemmäär summas 500 000 eurot.
Arvestades taotletavat põllumajanduse ja maaelu tööhõive väärtustamist ja paljude põllumajandusettevõtete, eriti ühistute tähtsat rolli selles, tehakse ettepanek, et kõikidele nendele suurtele toetusesaajatele kohaldatav ülemmäär on 500 000 eurot, pluss igal aastal vastavate palkade peale kuluv üldsumma.
Arvestades, et need suured toetusesaajad jagunevad liikmesriigiti väga ebavõrdselt, tehakse ettepanek, et sellest meetmest tulenevad summad lähevad tagasi vastavale liikmesriigile.
d.
Alammäärad
Komisjon teeb ettepaneku kehtestada alammääraks 250 eurot aastas või 1 hektari kohta, alates millest väiketootjad ei saa otsetoetusi, tuues põhjuseks toetuste menetlemise suured kulud ja juurdekuuluva asjaajamise.
Selline ettepanek näitab raportööri arvates suurt sotsiaalset tundetust, mis juhul, kui see jääb peale, mitte ainult ei meelestaks ÜPP vastu paljusid põllumajandustootjaid, vaid ka tühistaks nende põllumajandustootjate kui liitlaste panuse positiivsed mõjud, mida ei saa heade põllumajandus- ja keskkonnatavade rakendamise eesmärkide saavutamisel alahinnata.
Tuletatakse meelde, et põllumajandustootjad, kes saavad kuni 250 eurot, moodustavad kokku ligi 31 % tervikust, kellele kulub ainult 0,84 % toetustest.
Seetõttu soovitab raportöör see komisjoni ettepanek tagasi lükata.
Nõustudes siiski argumentidega, et nende toetuste maksmisega seonduva asjaajamise koormust on vaja vähendada, teeb raportöör ettepaneku, et summasid kuni 500 eurot aastas võib maksta iga kahe aasta tagant, maksmisega esimesel aastal.
e.
Lisatoetused (artikkel 68)
Euroopa Komisjon teeb ettepaneku artikli 68 kohta seoses ettepanekutega osalise lahtisidumise kaotamiseks, samuti üleminekuks territoriaalsel alusel toetuste andmise mudelile ja seoses sellega mõnedele sektoritele ja piirkondadele kaasnevate mõjudega, lubades liikmesriikidel kasutada kuni 10 % riiklikest ülemääradest, et rahastada rida meetmeid, mis võivad leevendada ettearvatavaid mõjusid.
Selle poliitikavahendi potentsiaali paremaks kasutamiseks teeb raportöör ettepaneku:
– jätta riskijuhtimis- ja kriisiohjesüsteemi rahastamine artikli 68 kohaldamisalast välja, vabastades nii suuremad finantsvahendid ülejäänud kavandatud meetmete jaoks;
– lisada uus artikkel 68 a, millega võimaldatakse liikmesriikidel kasutada täiendavalt kuni 5 % oma riiklikest ülemmääradest saagikindlustuse ja investeerimisfondide rahastamiseks, et tagada riski- ja kriisisüsteemi asjakohane rahastamine; turujuhtimise ja -korraldusalastes küsimustes näib asjakohane rakendada neid vahendeid ühtses ühises turukorralduses ja mitte põllumajandustootjatele mõeldud otsetoetuskavasid käsitlevate õigusnormide raames;
– anda liikmesriikidele, kes soovivad, võimalus kanda artiklite 68 ja 68a alusel kasutamata summad üle teise sambasse, mida nad võivad sel juhul kasutada ilma kaasrahastamiseta oma maaelu arengukavade tugevdamiseks, kompenseerides nii teise sambasse ülekantavate summade vähenemist komisjoni ettepanekule alternatiivina välja pakutud toetuste ümbersuunamise protsendimäära vähendamise tagajärjel;
– kaotada ülemmäär 2,5 %, mis määratakse hiljem objektiivselt kindlaks sellega seoses vastu võetud ettepanekute alusel ja kooskõlas vähese tähtsusega abi klausliga ja põllumajanduskokkuleppe „sinise” kastiga, nagu EL on võtnud kohustuse WTOs, ning järgides Doha läbirääkimisvolitusi.
f.
Toodanguga sidumata toetus
Raportöör nõustub komisjoni ettepanekuga viia põllumajandustootjatele abi andmiseks järk-järgult sisse territoriaalsel alusel põhinevad kriteeriumid.
Samas on ta teadlik, et kuna kaotati võimalus seda teemat põhjalikumalt arutada, on liikmesriikidele paindlikkuse jätmine võimalik lahendus, aga selle tulemuseks võib lõpuks olla 27 eri mudelit.
Turgude praegust olukorda arvestades, eriti nende tagajärgi karjakasvatustoodangule, peab vajalikuks:
– vasikate tapmise puhul säilitada toodanguga seotud toetus;
– lamba- ja kitsekasvatussektoris lubada säilitada toodanguga seotud toetus kuni 100 %;
– loomakasvatussektoriga tihedamalt seotud põllukultuuride puhul ja loomasööda suurema pakkumise stimuleerimiseks suure nõudluse ja kõrgete hindade tingimustes säilitada toodanguga seotud toetus kuivsöödale ja valgurikastele taimedele;
– väikeste ühiste turukorralduste puhul säilitada praegune kord kuni aastateni 2012–2013;
– tubaka puhul, arvestades Euroopa Parlamendi häälteenamusega vastu võetud otsust, säilitada praegune kord kuni aastateni 2012–2013.
II.
NÕUKOGU MÄÄRUS ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA MUUDATUSTE KOHTA, MUUTES MÄÄRUSI (EÜ) NR 320/2006, (EÜ) NR 1234/2007, (EÜ) NR 3/2008 JA (EÜ) NR […]/2008
a.
Riskijuhtimine ja kriisiohjamine
Komisjoni välja pakutud riski- ja kriisisüsteem põhineb saagikindlustusel ja investeerimisfondidel ning on oluline ennetusvahend riskide suhtes üksikisikute tasandil, ei ole aga siiski piisav suureulatuslike süstemaatiliste riskide vastu, nagu mõned, mis meil esinesid hiljuti, näiteks BSE.
Sellest suhtes tehakse ettepanek säilitada artikkel 44.
Tehakse samuti ettepanek tõsta ühenduse osalust 70 % tasemeni (+ 30 % võrreldes sellega, mis on välja pakutud vanade liikmesriikide jaoks) uute liikmesriikide jaoks, kuna nad on üleminekujärgus ja neil on probleeme riskijuhtimis- ja kriisiohjesüsteemi kaasrahastamisega.
Teiselt poolt peetakse asjakohaseks omistada tootjaorganisatsioonidele ja/või tootmisharudevahelistele organisatsioonidele aktiivsem roll riski- ja kriisiennetuses, arvestades nende potentsiaali turgude parema tundmise edendamises.
b.
Turusekkumise mehhanismid
– Pehme nisu
Tehakse ettepanek säilitada sekkumismehhanism, vähendades siiski ajakava turustusaasta viimase kolme kuu jaoks, et järgida selle „turvavõrgu” funktsiooni ja vältida spekulatsiooni.
Teiselt poolt keeldutakse komisjoni välja pakutud pakkumissüsteemist, sest arvatakse, et see põhjustaks hinnalangusspiraali.
- Sealihasektor
Ettevaatuspõhimõtte kohaselt tehakse ettepanek säilitada sekkumismehhanism nullkogustes.
– Piimasektor
Tehakse ettepanek säilitada realiseerimistoetused ainult mittetulundusorganisatsioonidele.
c.
Eraladustamine
Tehakse ettepanek arvata eraladustamismehhanismi sisse vasikaliha, sest selle puhul esineb samamoodi juhusest sõltuvust nagu teiste lihaliikide puhul.
d.
Teravilja eksporditoetused
Euroopa Komisjon nõustus tegema kompromissi selles, et see mehhanism kaotatakse Doha läbirääkimiste vooru lõpetamisel WTO raames.
Arvestades praegust turuolukorda ja kõiki perspektiivanalüüse, näib sobiv korvata seda mehhanismi ühepoolselt, andes selge poliitilise märguande solidaarsusest arengumaadega ja samal ajal tugevdades Euroopa varustamist, eriti loomakasvatustoodangu osas.
e.
Piimasektor
Piimasektori reform on üks „tervisekontrolli” kõige delikaatsemaid aspekte ja see, mis tekitab kõige suuremaid lahknevusi, arvestades tootmistingimuste põhimõttelisi erinevusi kogu liidu territooriumil.
Rahuldava kompromissi otsingul, ja arvestades piimaturule viimasel ajal iseloomulikku hindade ebastabiilsust, tehakse ettepanek käsitleda seda pisut ettevaatlikumalt kui komisjoni ettepanekus, nimelt järgmise osas:
– piimakvootide tõstmine 1 % võrra turustusaastateks 2009/10 ja 2010/11;
– otsuste ettekavandamine aastaks 2010 sektori tuleviku kohta, võttes arvesse kolme eelneva turustusaasta asjakohast hinnangut;
– „piimafondi” asutamine, mida rahastatakse lisamaksu kohaldamisest saadud summadega ja turuinstrumentidest loobumisest saavutatud kokkuhoiust, kusjuures sellest või rahastada meetmeid, mida võib tagada mõne muu vahendiga, nimelt artikliga 68.
III NÕUKOGU MÄÄRUS, MILLEGA MUUDETAKSE MÄÄRUST (EÜ) nr 1698/2005 MAAELU ARENGU EUROOPA PÕLLUMAJANDUSFONDIST (EAFRD) ANTAVATE MAAELU ARENGU TOETUSTE KOHTA JA NÕUKOGU OTSUST, MILLEGA MUUDETAKSE OTSUST Nr 2006/144/EÜ ÜHENDUSE MAAELU ARENGU STRATEEGIASUUNISTE KOHTA (programmiperiood 2007–2013)
Raportöör jagab komisjoni seisukohta selles osas, et on vaja võtta uued väljakutsed maaelu arengukavadesse, nimelt kliimamuutuste, taastuvenergia, veemajandamise ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse osas, aga ta leiab, et liikmesriikidele tuleb võimaldada suuremat paindlikkust.
Kui ühelt poolt otsustab komisjon nende väljakutsetega arvestamiseks paindliku käsitluse kasuks, kehtestades mitteammendava loetelu võimalikest meetmetest, mida liikmesriigid peavad kohaldama, siis teiselt poolt kehtestab ta, et neid tuleb täis ulatuses rahastada täiendavatest vahenditest, mis saadakse uuest toetuste ümbersuunamisest.
Raportöör soovitab piirata selle kohustuse 50 % tasemele täiendavatest vahenditest, mis võimaldaks liikmesriikidele suuremat paindlikkust teise sambasse üle kantud rahaliste vahendite kasutamisel, mis tulenevad uuest toetuste ümbersuunamisest, ülemmäärade kehtestamisest ja uuest nn ülekandemehhanismist („passerelle”), mis toodi sisse artikliga 68 nii „uute väljakutsetega” seoses kui ka nende maaelu arengukavade tugevdamiseks rakendatavate meetmete jaoks.
Veel tehakse ettepanek täiendavate meetmete kohta:
– päikese-, tuule- ja maasoojusenergia kasutamine;
– jäätmehoolduse parandamises ja materjalide taaskasutamine
– üleujutusriskide juhtimine.
Tehakse ettepanek laiendada selle vahendi kohaldamisala, muutes abikõlblikeks uuendustegevuse ja teadmiste ülekandmise edendamiseks võetud konkreetsete meetmetega seonduvad kulud, mitte ainult põllumajanduse ja maaelu arengu panusena Lissaboni strateegiasse, vaid ka selleks, et uute väljakutsetega paremini toime tulla, eriti seoses uute energiaallikate ja kliimamuutusevastase võitluse, bioloogilise mitmekesisuse ja veevarude majandamise küsimustega.
Arvestades juba varasemat põllumajandusettevõtjate vananemise ja elanike maapiirkondadest lahkumise probleemi, tuleb tugevdada toetust noortele põllumajandustootjatele, tõstes vastava lisatasu 55 000 eurolt 75 000 euroni.
7.10.2008
eelarvekomisjonI ARVAMUS
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks
( KOM(2008)0306 – C6‑0240/2008 – 2008/0103(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Theodor Dumitru Stolojan
LÜHISELGITUS
I. Sissejuhatus
Arvamuse koostaja tervitab komisjoni ettepanekuid jätkata ühise põllumajanduspoliitika reformi, võimaldada põllumajandustootjatel reageerida kiiremini ja paindlikumalt turusignaalidele ning valmistada neid ette toimetulekuks uute väljakutsetega, nagu näiteks kliimamuutus, veemajandus, bioenergia ja toiduainete hinnatõus.
Ta soovib juhtida tähelepanu, et „tervisekontrolli” käsitlevate ettepanekute mõju ELi 2009. aasta eelarvele ja finantsperspektiivile 2010–2013 peab jääma eelarve suhtes neutraalseks.
Finantsvood I samba (põllumajandustootjate otsetoetused) ja II samba (maaelu areng) vahel eelarverubriigi 2 (jaotis 5) piires peaksid oma loomult olema eelarve suhtes neutraalsed.
Ka kõik komisjoni ettepanekute muutused peaksid jääma neutraalseks.
Teisest küljest on väga raske prognoosida lõplikke summasid, mida on tarvis otsetoetusteks kehtivate õigusaktide alusel.
II.
Otsetoetuskavade ühiseeskirjad – Muudatusettepanekud, mis käsitlevad ettepanekut võtta vastu uus määrus (CNS 2008/0103 komisjoni ettepaneku osa)
Hiljutiste püüdluste kontekstis nihutada märkimisväärseid summasid rubriigist 2 rubriiki 4, teeb arvamuse koostaja kaks muudatusettepanekut, mis tuletavad meelde eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid.
Mis puudutab teksti ennast, siis toetab arvamuse koostaja komisjoni ettepanekut, et toetuste ümbersuunamise süsteemi ei tohiks kohaldada uute liikmesriikide põllumajandustootjate suhtes enne, kui kõnealustele liikmesriikidele antavate otsetoetuste tase on võrdne teiste liikmesriikide tasemega.
Ka vastutava komisjoni raportöör toetab seda ideed ja on seetõttu muutmas uue määruse artikleid 7 ja 10.
Nii võib loota, et uute ja vanade liikmesriikide maksete võrdsuse künnis saabub alles 2013. aastal, mitte varem nagu on komisjoni ettepanek (uue toetuste ümbersuunamise kava tõttu).
Need ettepaneku suhtes esitatud muudatused (AGRI muudatusettepanekud 28–42) võib kinnitada, kuid nad ei pea kaasa tooma muudatusettepanekuid eelarvekomisjonis.
III.
Spetsiifilised punktid
Arvamuse koostaja on seisukohal, et komisjoni ettepanek kaotada energiakultuuride eritoetus ei ole uute liikmesriikide suhtes asjakohane, eriti nende riikide puhul, kus on kasutamata põllumajandusmaid (põhjendus 38).
Seetõttu võiks esitada muudatusettepaneku, millega hõlmatakse määruse 1782/2003 IV jaotise 5. peatükk ja taaskehtestatakse see uues määruses, säilitades nii praeguse süsteemi uute liikmesriikide jaoks.
Toetab „tervisekontrolli” ettepanekuid lõpetada maa tootmisest kõrvalejätmine ja kaotada piimakvoodid kui tarnekontrolli vahend.
Tunnustab sekkumishindade kasutamist teravilja puhul ainult turvaabinõuna.
Ka sealiha puhul tuleks kohaldada samasugust sekkumispõhimõtet, mitte seda kaotada (põhjendus 5).
See oleks kooskõlas ka põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportiga, kuid muudatusettepanek tuleks esitada määruse 1234/2007 kohta (põhjendus 5 ning muudatusettepanekud 14 ja ilmselt ka 18), mida ei ole veel eelarvekomisjonile esitatud.
Maaelu arengu ja selle strateegiasuuniste osas toetab arvamuse koostaja komisjoni ettepanekuid.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 a (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 a. tuletab meelde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. lisatud 3. deklaratsiooni, mis näeb ette finantskokkuvõtte ELi kulutuste kõikide aspektide, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika kohta;
Muudatusettepanek
2
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 b (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 b. tuletab meelde, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus;
Selgitus
Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on meelde tuletada, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe 3. deklaratsioonis ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõte ning Euroopa Ülemkogu järeldused („täielik ja kõikehõlmav ülevaade ELi kulutuste kõikide aspektide, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika kohta”) hõlmavad ka käesolevat ettepanekut, mis on ühise põllumajanduspoliitika osa, kuid selle suhtes kohaldatakse ka järelevalvet iga-aastase eelarvemenetluse osana.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Komisjon vaatab IV lisas sätestatud ülemmäärad läbi artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse järgmist:
2.
Komisjon vaatab igal aastal IV lisas sätestatud ülemmäärad üle artikli 128 lõikes 2 sätestatud korras, et võtta arvesse järgmist:
a) muudatusi otsetoetuste raames antavates maksimumsummades,
a) muudatusi otsetoetuste raames antavates maksimumsummades,
b) muudatusi määruses (EÜ) nr 378/2007 osutatud vabatahtlikus ümbersuunamises,
b) muudatusi määruses (EÜ) nr 378/2007 osutatud vabatahtlikus ümbersuunamises,
c) põllumajandusettevõtete struktuurimuudatusi.
c) põllumajandusettevõtete struktuurimuudatusi ,
ning teavitab sellest Euroopa Parlamenti .
Selgitus
Kuna otsetoetustega seotud tegelikke rahalisi vajadusi on keeruline ette näha, tehakse ettepanek, et komisjon peaks igal aastal vaatama läbi liikmesriikide otsetoetustele kohaldatavad piirmäärad ning võrdlema neid tegelike vajadustega.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 33
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 33
välja jäetud
Läbivaatamine
I lisas loetletud toetuskavasid kohaldatakse, ilma et see piiraks majanduse arengute ja eelarveseisundi põhjal mis tahes ajahetkel tehtavat võimalikku läbivaatamist.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Lõike 1 punktis b osutatud meetmeid võib toetada üksnes:
välja jäetud
a) ühtse otsemaksete kava täieliku rakendamise korral asjaomases sektoris kooskõlas artiklitega 54, 55 ja 71;
b) määral, mis on vajalik praeguse tootmistaseme säilitamise innustamiseks.
Selgitus
Muudatusettepanek põhineb artikli 68 lõike 1 muudatusettepanekutel.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Lõike 1 punktides a, b ja e osutatud meetmete raames antav toetus piirdub 2,5 %-ga artiklis 41 osutatud riiklikest ülemmääradest.
Liikmesriigid võivad meetmete osas kehtestada allpiirangud.
välja jäetud
Selgitus
Muudatusettepanek põhineb artikli 68 lõike 1 muudatusettepanekutel.
Kui eespool nimetatud muudatusettepanekuid ei võeta vastu, peaks käesolev muudatusettepanek kehtetuks muutuma.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Lõike 5 punktis c osutatud suurendatud ühikuväärtusega toetusõiguste ja täiendavate toetusõiguste üleandmine on lubatud üksnes siis, kui üleantavate toetusõigustega kaasneb samaväärse hektarite arvu üleandmine.
välja jäetud
Selgitus
Muudatusettepanek põhineb artikli 68 lõike 1 muudatusettepanekutel.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 132 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 132 a
Uuring nõuetele vastavusega seotud kulude kohta
Komisjon teostab uuringu, mis analüüsib tegelikke kulusid, mida põllumajandustootjatele tekitab kinnipidamine ELi õigusaktidest keskkonna, loomade heaolu ja toiduohutuse valdkonnas, mis kehtestavad standardeid, mis on importtoodetele kehtivatest rangemad.
Sellised õigusaktid hõlmavad muu hulgas II lisas loetletud määrusi ja direktiive, millel nõuetele vastavuse süsteem põhineb, ning norme, mis on määratletud III lisas heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustena, mis moodustavad samuti osa nõuetele vastavuse tingimustest.
Uuring hindab kõikide liikmesriikide eespool kirjeldatud nõuetele vastavusega seotud kulusid, mis vastavalt klimaatiliste, geoloogiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja tootmisalaste omaduste eripärale võivad varieeruda liikmesriikides ja isegi nende erinevates piirkondades.
Selgitus
Euroopa Parlament on korduvalt väljendanud oma arvamust (raportid T6-0598/2007 ja T6-0093/2008), et otsetoetusi tuleks pärast 2013. aastat veelgi ratsionaliseerida, muutes nende toetuste suuruse sõltuvaks ühenduse õigusaktide järgimise tegelikest kuludest (nende õigusaktide puhul, mis kehtestavad rangemaid nõudeid kui importtoodetele).
Selle katse tulemused võivad olla aluseks põllumajandustoetuste ratsionaliseerimise rakendamisele pärast 2013. aastat.
Lisaks sellele aitavad katse tulemused Euroopa Liidul põhjendada oma põllumajandustoetusi nii WTO raames kui ka oma kodanikele.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 23
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(23) Ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks ühiseid toetuskavu vajaduse korral lühikese aja jooksul kohandada vastavalt arengusuundumustele.
Toetusesaajad ei saa seepärast olla kindlad selles, et toetuse andmise tingimused püsivad muutumatuna ning peaksid olema valmis kavade võimalikuks läbivaatamiseks majanduse arenguid või eelarveseisundit silmas pidades.
välja jäetud
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 29 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(29 a) Nõuetele vastavuse süsteem ja ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) nõuavad tõenäoliselt täiendavat kohandamist tulevikus, kuna praegu tundub, et toetustasemed ei ole alati tasakaalus asjaomaste põllumajandustootjate tehtavate jõupingutustega nõuetest kinnipidamiseks, sest toetused sõltuvad endiselt suures ulatuses varasematest kulutustest.
Loomade heaolu käsitlevad õigusaktid on ilmselt kõige koormavamad karjakasvatajate jaoks, mis ei kajastu nende toetuste tasemes.
Kui imporditud tooted peaksid siiski vastama samadele loomade heaolu standarditele, ei oleks vajadust hüvitada põllumajandustootjatele nendepoolset ühenduse õigusaktidest kinnipidamist kõnealuses valdkonnas.
Seega peaks komisjon püüdlema mittekaubanduslike probleemide kui impordikriteeriumi tunnustamise poole WTO läbirääkimiste raames.
Selgitus
Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2007. aasta raporti T6-0598/2007 pealkirjaga „Otsetoetuskavad põllumajandustootjatele ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond” osana vastu võetud muudatusettepaneku taaskasutamine.
MENETLUS
Pealkiri
Ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavad toetuskavad
Viited
KOM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS)
Vastutav komisjon
AGRI
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
19.6.2008
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Theodor Dumitru Stolojan
18.6.2008
Arutamine parlamendikomisjonis
10.9.2008
22.9.2008
6.10.2008
Vastuvõtmise kuupäev
6.10.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
30
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Reimer Böge, Herbert Bösch, Costas Botopoulos, Paulo Casaca, Brigitte Douay, James Elles, Göran Färm, Vicente Miguel Garcés Ramón, Salvador Garriga Polledo, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Ville Itälä, Anne E. Jensen, Sergej Kozlík, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Jan Mulder, Gianni Pittella, Theodor Dumitru Stolojan, László Surján, Gary Titley, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Paul Rübig, Gianluca Susta
16.9.2008
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonI ARVAMUS
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks
( KOM(2008)0306 – C6‑0240/2008 – 2008/0103(CNS) )
Raportöör:
Kathalijne Maria Buitenweg
LÜHISELGITUS
Euroopa põllumajandussektori ees seisavad praegu ja ka edaspidi suured väljakutsed, nagu kliimamuutus ja veepuudus.
Väga tähtis on ühist põllumajanduspoliitikat nende väljakutsetega kohandada.
Euroopa põllumajandus kasutab ikka veel suurel hulgal vett, pestitsiide, väetisi ja energiat, ning vajalike meetmete puudumisel teeb seda ka edaspidi.
Üldsusele on raske põhjendada suurtele, intensiivtootmisega tegelevatele põllumajandusettevõtetele Euroopa Liidu otsetoetuste maksmist varasemate saakide või maa omandiõiguse põhjal, ilma et tootjatel palutaks vähendada oma kasvuhoonegaaside heidet ning vee, väetiste, pestitsiidide ja energia kasutamist.
Tasu avalike teenuste eest
Eelmise aasta novembris tutvustas komisjon oma teatist ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” kohta.
Komisjoni teatel pidi ees ootama ühise põllumajanduspoliitika radikaalne reform.
Otsetoetusi pidi oluliselt vähendatama, soodustades selle arvel keskkonna ja tööhõive jaoks ilmnevat kasu.
Selle aasta mais esitatud õigusakti ettepanekutes piirdus komisjon kahjuks vaid otsetoetuste minimaalsete kärbetega.
Põllumajandustootjatele tuleks maksta mitte seniste saakide või maa omamise, vaid selliste avalike teenuste osutamise eest nagu bioloogilise mitmekesisuse suurendamine ja veekasutuse reguleerimine, samuti seaduslikke kohustusi ületavate saavutuste eest keskkonna, loomade heaolu ja toiduohutuse valdkonnas.
Seepärast teeb raportöör ettepaneku kaotada 2020. aastaks järkjärgult kõik praegused otsetoetused.
Ühise põllumajanduspoliitika eelarvepõhimõte peaks olema „avaliku sektori raha kasutamine avalike teenuste eest tasumiseks”.
Nõuetele vastavuse kriteeriumid
Põllumajanduse mis tahes avaliku sektori vahenditest rahastamise eeltingimus peab olema keskkonna, looduse ja loomakaitse valdkonna õigusaktide täitmine.
Seda reguleeritakse nõuetele vastavuse kriteeriumidega.
Raportöör teeb ettepaneku nimetatud kriteeriume tugevdada ja võtta nõuetele vastavuse kriteeriumide hulka täiendavaid veekasutuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste alaseid sätteid.
Kogemuste kohaselt tuleb tugevdada kontrolli ja karmistada karistusi nõuetelevastavuse kriteeriumide täitmata jätmise eest.
Tugevama kontrolli tagamiseks teeb raportöör ettepaneku kehtestada kontrolli miinimumtase.
Liikmesriikide pädevad asutused peaksid igal aastal kontrollima vähemalt 5% põllumajandustootjatest.
Kohustusliku maa tootmisest kõrvaldamise kaotamine
Komisjon teeb ettepaneku kaotada kohustuslik maa tootmisest kõrvaldamine.
See põhjustab bioloogilise (eelkõige linnustiku) mitmekesisuse ja muude oluliste keskkonnahüvede uusi kaotusi.
Euroopa Liidu eesmärk on peatada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse kadu.
Ilma põllumajandussektori abita on see võimatu.
Teaduslikest tõenditest nähtub, et maa tootmisest kõrvalejätmine on keskkonnale olulist kasu toonud.
Muuhulgas on see loonud elupaiku metsloomadele ja -lindudele ning leevendanud intensiivse põllumajandusega piirkondades mullale ja veele avaldatavat mõju.
Maa tootmisest kõrvalejätmise kaotamine viib nimetatud kasude kadumisele.
See kadu tuleks hüvitada nõuetekohaste sihtotstarbeliste meetmetega maaelu arengu poliitika raames.
Lisaks tuleb põlluservadele rajada puhverribad looduslikest ja õistaimedest ning ekstensiivselt haritavatest põllukultuuridest, mille puhul ei kasutata väetisi ja pestitsiide.
See on hea abinõu bioloogilise mitmekesisuse suurendamiseks, kuid lisaks annab see ka puhtama pinnase ning eelkõige puhtama pinna- ja põhjavee
Kliimamuutus
Põllumajandussektor on suur kasvuhoonegaaside tekitaja.
Tuleks anda eritoetust meetmetele, mis on suunatud energiatarbimise vähendamisele toiduahelas, ning meetmetele põllumajandusjäätmete tekke vältimiseks ja jäätmete korduvkasutuseks.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata intensiivsele loomakasvatusele, mis tekitab umbes 18% CO 2 heitkogustest maailmas.
Kindlasti ei tohiks ühtse põllumajanduspoliitika raha kasutada liha tarbimise edendamiseks, mida praegu ikka veel tehakse.
See, mida ja kui palju keegi tarbib, on igaühe vaba valik, kuid avaliku sektori raha ei tohiks kasutada selliste toodete tarbimise edendamiseks, millel on negatiivne mõju kliimamuutusele, veepuudusele ja ülemaailmsele näljahädale.
Kogu põllumajandussektori kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks tuleb komisjonil 2009. aastal esitada siduvate õigusaktide ettepanekud, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid põllumajandussektoris 2020. aastaks vähemalt 30% võrra ja 2050. aastaks vähemalt 50% võrra.
Loomade heaolu
Põllumajandussektoris tuleks oluliselt parandada loomade heaolu.
Komisjon peaks 2009. aastal esitama siduvate õigusaktide ettepanekud, mille eesmärk on parandada loomade heaolu Euroopa Liidus.
Ettepanekud peavad sisaldama suurfarmide järkjärgulist kaotamist.
2007. aastal hääletas parlamendi enamus selle poolt, et tühistada kõik subsiidiumid neile, kes kasvatavad pulle härjavõitluste jaoks.
Kahjuks ignoreerisid komisjon ja nõukogu seda parlamendi selget üleskutset.
Härjavõitlus on julm sport ja Euroopa Liit ei tohiks seda toetada.
Seepärast kordab raportöör parlamendi üleskutset ja palub tühistada härjavõitluste tarvis pullide kasvatajatele antavad toetused.
Eksporditoetused
Eksporditoetused takistavad endiselt õiglast kaubandust põllumajandussektoris.
Sageli kahjustavad need toetused arenguriikide kohalikke turge.
Seepärast peaks komisjon 2009. aastaks kõik eksporditoetused tühistama.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(1) Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001) rakendamisega seoses saadud kogemused näitavad, et toetusmehhanismi teatavaid aspekte on vaja kohandada.
Eelkõige tuleks laiendada otsetoetuste lahtisidumist tootmisest ja lihtsustada ühtse otsemaksete kava toimimist.
Samuti tuleks märkida, et määrust (EÜ) nr 1782/2003 on selle jõustumisest alates oluliselt muudetud.
Kõnealuseid arenguid arvesse võttes ja selguse huvides tuleks kõnealune määrus kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.
(1) Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001) rakendamisega seoses saadud kogemused näitavad, et toetusmehhanismi teatavaid aspekte on vaja kohandada.
Eelkõige tuleks tugevalt laiendada otsetoetuste lahtisidumist tootmisest , seades eesmärgiks täieliku lahtisidumise, ja lihtsustada ühtse otsemaksete kava toimimist.
Samuti tuleks märkida, et määrust (EÜ) nr 1782/2003 on selle jõustumisest alates oluliselt muudetud.
Kõnealuseid arenguid arvesse võttes ja selguse huvides tuleks kõnealune määrus kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.
Selgitus
Keskkonnaalaste püüdluste realiseerimiseks, sealhulgas uute väljakutsetega tegelemiseks tuleb suured rahasummad tõsta ümber esimese samba alt teise samba alla.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3) Selleks et ühtlasi vältida põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist ja tagada selle heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmine, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ühenduse raamistik, mille alusel liikmesriigid kehtestavad standardid, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist (maakasutus, külvikord, tootmisviisid) ja põllumajandusstruktuure.
Maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamine ühtse otsemaksete kava raames võib mõningatel juhtudel avaldada kahjulikku mõju keskkonnale, eelkõige teatavatele maastikuelementidele .
Seetõttu on asjakohane tõhustada olemasolevaid ühenduse sätteid , mis on vajadusel suunatud kindlaksmääratud maastikuelementide kaitsele.
(3) Selleks et ühtlasi vältida põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist ja tagada selle heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmine, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ühenduse raamistik, mille alusel liikmesriigid kehtestavad standardid, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist (maakasutus, külvikord, tootmisviisid) ja põllumajandusstruktuure.
Maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamine ühtse otsemaksete kava raames vähendab veelgi looduslikku mitmekesisust, eriti linnustiku osas, ning muid olulisi keskkonnahüvesid .
Seetõttu on vaja maksta asjakohast hüvitust , mis on suunatud bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ja kindlustamisele, sealhulgas kindlaksmääratud maastikuelementide kaitsele ja taastamisele .
See tuleks saavutada kehtivate ühenduse õigusnormide tugevdamise, samuti uute hüvitusmeetmete kehtestamisega.
Selgitus
Teaduslik tõendusmaterjal näitab, et maa tootmisest kõrvaldamine on toonud keskkonnale olulist kasu.
Muuhulgas on see loonud elupaiku metsloomadele ja -lindudele ning leevendanud intensiivse põllumajandusega piirkondades mullale ja veele avaldatavat mõju.
Maa tootmisest kõrvaldamise kaotamine viib nimetatud kasude kadumisele.
See kadu tuleks hüvitada nõuetekohaste sihtotstarbeliste meetmetega maaelu arengu poliitika raames.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4) Põllumajandusliku tegevusega seoses on teatavates piirkondades muutunud üha problemaatilisemaks veeressursside kaitse ja majandamine.
Seetõttu on asjakohane tõhustada ka ühenduse kehtivat raamistikku heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste osas, et kaitsta veekogusid reostuse ja äravoolu eest ning reguleerida veekasutust.
(4) Põllumajandusliku tegevusega seoses muutub ühenduse järjest suuremas osas üha problemaatilisemaks veeressursside kaitse ja majandamine.
Seetõttu on asjakohane tõhustada ka ühenduse kehtivat raamistikku heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste osas, et kaitsta veekogusid reostuse ja äravoolu eest ning reguleerida veekasutust, sealhulgas vähendada iga-aastast suurt veeraiskamist paremate agronoomiliste ja veemajanduse süsteemide abil .
Selgitus
Veepuuduse probleemi lahendamiseks ja vältimiseks tuleb vähendada põllumajandussektori iga-aastast veeraiskamist.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(5) Kuna püsirohumaadel on keskkonnale positiivne mõju, on asjakohane kohaldada meetmeid olemasolevate püsirohumaade säilitamise soodustamiseks, et vältida rohumaa suuremahulist muutmist haritavaks maaks.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni) .
Selgitus
(Ei puuduta eestikeelset versiooni)
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(6) Säästva põllumajanduse soodustamiseks kavandatud vahendite ja maaelu arendamiseks kavandatud vahendite vahel parema tasakaalu saavutamiseks kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 otsetoetuste järkjärguline kohustuslik vähendamine („toetuste ümbersuunamine”).
See süsteem tuleks säilitada, nagu ka vabastus süsteemi kohaldamisest kuni 5 000 euroste maksete suhtes.
(6) Säästva põllumajanduse soodustamiseks kavandatud vahendite ja maaelu arendamiseks kavandatud vahendite vahel parema tasakaalu saavutamiseks kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 otsetoetuste järkjärguline kohustuslik vähendamine („toetuste ümbersuunamine”).
See süsteem tuleks säilitada, nagu ka vabastus süsteemi kohaldamisest kuni 5 000 euroste maksete suhtes.
Toetuste ümbersuunamise määra tuleks järsult suurendada, et 2020. aastaks järk-järgult kaotada kõik praegused otsetoetused.
Selgitus
Põllumajandustootjaid tuleks mitte automaatselt toetada, vaid tasustada selliste avalike teenuste eest nagu näiteks bioloogilise mitmekesisuse suurendamine ja veevarude säilitamine.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 7
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(7) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud toetuste ümbersuunamise mehhanismi abil saavutatavaid sääste kasutatakse maaelu arengu poliitika meetmete rahastamiseks.
Kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates on põllumajandussektor seisnud silmitsi mitmete uute ja keeruliste väljakutsetega, nagu näiteks kliimamuutused, bioenergia kasvav tähtsus ning ka vajadus parema veemajanduse ja tõhusama bioloogilise mitmekesisuse kaitse järele.
Euroopa Ühendust kui Kyoto protokolli osalist on kliimamuutuste küsimusi silmas pidades kutsutud üles oma poliitikaid kohandama.
Veel enam, võttes arvesse veepuuduse ja põudadega seoses esinenud tõsiseid probleeme, tuleks jätkuvalt tegeleda veemajanduse küsimustega.
Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on suur väljakutse ja kuigi selles vallas on tehtud olulisi edusamme , nõuab Euroopa Ühenduse bioloogilise mitmekesisuse eesmärgi saavutamine 2010. aastaks lisapingutusi.
Ühendus tunnistab vajadust lahendada need uued probleemid oma poliitikate raames.
Põllumajanduse valdkonnas on nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaselt vastuvõetud maaelu arengu programmid asjakohane vahend kõnealuste väljakutsete lahendamiseks.
Selleks et liikmesriigid saaksid oma maaelu arengu programme vastavalt muuta, ilma et neil oleks vaja vähendada praeguseid maaelu arengu meetmeid teistes valdkondades, tuleks eraldada täiendavaid vahendeid.
Ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud finantsperspektiivid ei võimalda aga rahaliste vahendite eraldamist ühenduse maaelu arengu poliitika tugevdamiseks vajalikul määral.
Neid asjaolusid arvestades on asjakohane koondada suur osa vajalikest rahalistest vahenditest, suurendades järk-järgult otsetoetuste vähendamist toetuste ümbersuunamise kaudu.
(7) Määrusega (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud toetuste ümbersuunamise mehhanismi abil saavutatavaid vahendeid kasutatakse maaelu arengu poliitika meetmete rahastamiseks.
Kõnealuse määruse vastuvõtmisest alates on põllumajandussektor seisnud silmitsi mitmete uute ja keeruliste väljakutsetega, nagu näiteks kliimamuutused, bioenergia kasvav tähtsus ning ka vajadus parema veemajanduse ja tõhusama bioloogilise mitmekesisuse kaitse järele.
Euroopa Ühendust kui Kyoto protokolli osalist on kliimamuutuste küsimusi silmas pidades kutsutud üles oma poliitikaid kohandama.
Veel enam, võttes arvesse veepuuduse ja põudadega seoses esinenud tõsiseid probleeme, tuleks jätkuvalt tegeleda veemajanduse küsimustega ühenduse territooriumil ning võtta otsustavaid meetmeid .
Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on tasakaalustatud veemajanduse kõrval suur väljakutse ja kuigi selles vallas on tehtud olulisi edusamme, ei ole võimalik saavutada Euroopa Liidu eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse kadu ELis 2010. aastaks, kui selles vallas ei tehta lisapingutusi.
Lisapingutused peaksid hõlmama ka ühenduse põllumajandusmudeli põhjalikku muutmist, kasutades ära nende liikmesriikide kogemusi, kelle põllumajandus toetub traditsioonilisele väiketootmismudelile.
Seetõttu tunnistab ühendus vajadust lahendada need uued probleemid oma poliitikate raames.
Põllumajanduse valdkonnas on nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaselt vastuvõetud maaelu arengu programmid asjakohane vahend kõnealuste väljakutsete lahendamiseks.
Selleks et liikmesriigid saaksid oma maaelu arengu programme vastavalt muuta, ilma et neil oleks vaja vähendada praeguseid maaelu arengu meetmeid teistes valdkondades, tuleks eraldada täiendavaid vahendeid.
Ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud finantsperspektiivid ei võimalda aga rahaliste vahendite eraldamist ühenduse maaelu arengu poliitika tugevdamiseks vajalikul määral.
Neid asjaolusid arvestades on asjakohane koondada suur osa vajalikest rahalistest vahenditest, suurendades järk-järgult otsetoetuste vähendamist toetuste ümbersuunamise kaudu.
Selgitus
Zaburzenia gospodarki wodnej oraz dramatyczny spadek bioróżnorodności są obecnie głównymi problemami rolno-środowiskowymi na terenie Wspólnoty.
Nieuwzględnienie lub marginalizowanie tych problemów, poprzez brak zasadniczych zmian w modelu funkcjonowania wspólnotowego rolnictwa, może doprowadzić do trudno odwracalnych zmian w strukturze rolno-środowiskowej obszarów wiejskich.
Dalszy rozwój wielkoprzemysłowego modelu rolnictwa na obszarze Wspólnoty oraz niedostateczne wsparcie dla małych gospodarstw rolnych, stają w sprzeczności z zasadami zrównoważonego rozwoju i praktycznie uniemożliwiają realizację założonych celów środowiskowych, z powstrzymaniem spadku bioróżnorodności na czele.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(9) Äärepoolseimate piirkondade erandlik geograafiline asend, isoleeritus, väike pindala, mägine maastik ja kliima tekitavad piirkondade põllumajandussektorile lisakoormust.
Selliste koormuste ja piirangute leevendamiseks on otstarbekas kehtestada äärepoolseimate piirkondade põllumajandustootjate suhtes erand ümbersuunamisest tuleneva vähendamiskohustuse kohaldamisest.
(9) Äärepoolseimate piirkondade erandlik geograafiline asend, isoleeritus, väike pindala, mägine maastik ja kliima tekitavad piirkondade põllumajandussektorile lisakoormust.
Selliste koormuste ja piirangute leevendamiseks on otstarbekas kehtestada äärepoolseimate ja ebasoodsates oludes piirkondade põllumajandustootjate suhtes erand ümbersuunamisest tuleneva vähendamiskohustuse kohaldamisest , kui on tegemist säästva põllumajandusega .
Selgitus
Mittesäästvat põllumajandustegevust ei tohiks toetada.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 23 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(23 a) Kõik olemasolevad otsetoetused tuleks järk-järgult kaotada 2013. aastaks.
Seejärel tuleks põllumajandustootjatele toetusi maksta üksnes osutatavate avalike teenuste eest, nagu bioloogilise mitmekesisuse suurendamine ja veemajandus, samuti nende saavutuste eest keskkonna, loomade heaolu ja toiduohutuse valdkonnas.
Selgitus
Põllumajandustootjaid tuleb ergutada reageerima turule.
Otsetoetused moonutavad turgu ning asetavad ühenduse vahenditele suure koorma.
Keskkonnajuhtimine oleks mõttekam paigutada teise samba alla.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 23 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(23 b) Ühise põllumajanduspoliitika esimest sammast tuleks tulevikus säilitada selleks, et tagada põllumajandustootja võtmeroll paljude maapiirkondade majandusmootorina, maastiku säilitajana ja Euroopa Liidus sätestatud kõrgete toiduohutusnõuete tagajana.
Selgitus
Põllumajandustootjatele eraldatavate otsetoetuste süstemaatiline vähendamine võib vähendada märgatavalt põllumajandusettevõtete tasuvust ning seada ohtu paljude põllumajandusettevõtete ellujäämise.
Euroopa Liit peab tulevikus suutma end ise toiduainetega varustada.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 27
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(27) Haritava maa kohustuslik tootmisest kõrvalejätmine kehtestati tarnekontrolli mehhanismina.
Põllukultuuride sektori turuarengud ja tootmisest lahti seotud toetuste kehtestamine ei põhjenda enam kõnealuse vahendi säilitamise vajadust ja seetõttu tuleks see kaotada.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 ja artikli 63 lõike 2 kohaselt kehtestatud maa tootmisest kõrvalejätmise toetusõigused aktiveeritakse hektarite suhtes seega samadel tingimustel kui kõik muud toetusõigused.
(27) Haritava maa kohustuslik tootmisest kõrvalejätmine kehtestati tarnekontrolli mehhanismina.
Põllukultuuride sektori turuarengud ja tootmisest lahti seotud toetuste kehtestamine ei põhjenda enam kõnealuse vahendi säilitamise vajadust ja seetõttu tuleks see kaotada.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 53 ja artikli 63 lõike 2 kohaselt kehtestatud maa tootmisest kõrvalejätmise toetusõigused aktiveeritakse hektarite suhtes seega samadel tingimustel kui kõik muud toetusõigused.
Teise samba maksetega tuleks põllumajandustootjaid ergutada säästva põllumajanduse meetmete kaudu aktiivselt edendama bioloogilist mitmekesisust.
See peaks tasakaalustama keskkonnakahjud, mis tekivad haritava maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamise tagajärjel.
Selgitus
Teadusuuringud näitavad, et maa tootmisest kohustusliku kõrvaldamise kaotamine mõjub bioloogilisele mitmekesisusele väga negatiivselt.
Seepärast on väga tähtis neid mõjusid tasakaalustada.
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 30
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(30) Määrus (EÜ) nr 1782/2003 võimaldas tootmisest lahti seotud ühtset otsemaksete kava kehtestades jätta liikmesriikidel teatavad maksed kõnealusest kavast välja.
Samas sätestati kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 3 kõnealuse määruse III jaotise 5. peatüki 2. ja 3. jaoga ettenähtud võimaluste läbivaatamine, pidades silmas turu- ja struktuuriarenguid.
Asjakohaste kogemuste analüüs näitab, et tootmisest lahtisidumine muudab tootjate valikud paindlikumaks, võimaldades neil tootmisotsuseid langetada tasuvuse ja turu reaktsiooni alusel.
Eelkõige kehtib see põllukultuuride, humala- ja seemnesektori puhul ning teataval määral ka veiselihasektori puhul.
Seetõttu tuleks kõnealuste sektorite tootmisega osaliselt seotud maksed integreerida ühtsesse otsemaksete kavva.
Selleks, et veiselihasektori põllumajandustootjad saaksid järk-järgult kohaneda uue toetuskorraga, tuleks ette näha isasloomade eritoetuse ja tapatoetuse lisamise järkjärguline kohaldamine.
Kuna tootmisega osaliselt seotud maksed kehtestati puu- ja köögiviljasektoris alles hiljuti ja üksnes üleminekumeetmena, ei ole selliste kavade läbivaatamine vajalik.
(30) Määrus (EÜ) nr 1782/2003 võimaldas tootmisest lahti seotud ühtset otsemaksete kava kehtestades jätta liikmesriikidel teatavad maksed kõnealusest kavast välja.
Samas sätestati kõnealuse määruse artikli 64 lõikes 3 kõnealuse määruse III jaotise 5. peatüki 2. ja 3. jaoga ettenähtud võimaluste läbivaatamine, pidades silmas turu- ja struktuuriarenguid.
Asjakohaste kogemuste analüüs näitab, et tootmisest lahtisidumine muudab tootjate valikud paindlikumaks, võimaldades neil tootmisotsuseid langetada tasuvuse ja turu reaktsiooni alusel.
Eelkõige kehtib see põllukultuuride, humala- ja seemnesektori puhul ning teataval määral ka veiselihasektori puhul.
Seetõttu tuleks kõnealuste sektorite tootmisega osaliselt seotud maksed integreerida ühtsesse otsemaksete kavva.
Selleks, et veiselihasektori põllumajandustootjad saaksid järk-järgult kohaneda uue toetuskorraga, tuleks ette näha isasloomade eritoetuse ja tapatoetuse lisamise järkjärguline kohaldamine.
Tuleks peatada kõik maksed härjavõitluse pullide kasvatajatele.
Kuna tootmisega osaliselt seotud maksed kehtestati puu- ja köögiviljasektoris alles hiljuti ja üksnes üleminekumeetmena, ei ole selliste kavade läbivaatamine vajalik.
Selgitus
Me ei tohiks toetada härjavõitlust.
Peame avaldama pullikasvatajatele survet, et nad lõpetaksid pullide selleks otstarbeks müümise.
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 31
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(31) Kuid ammlehmade, lamba- ja kitselihasektori osas näib, et teatavate piirkondade põllumajandusvaldkondades võib tootmise miinimumtaseme säilitamine olla jätkuvalt vajalik, iseäranis juhul, kui põllumajandustootjatel ei ole võimalust muude majanduslike alternatiivide kasutamiseks.
Sellest tulenevalt peaks liikmesriikidel olema võimalus säilitada tootmisega seotud toetused praegusel tasemel või ammlehmade osas madalamal tasemel.
Sellisel juhul tuleks ette näha erisätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1760/2000 ning nõukogu määruses (EÜ) nr 21/2004 sätestatud identifitseerimise ja registreerimise nõuete osas.
(31) Kuid ammlehmade, lamba- ja kitselihasektori osas näib, et teatavate piirkondade põllumajandusvaldkondades võib tootmise miinimumtaseme säilitamine olla jätkuvalt vajalik, iseäranis juhul, kui põllumajandustootjatel ei ole võimalust muude majanduslike alternatiivide kasutamiseks.
Sellest tulenevalt peaks liikmesriikidel olema võimalus säilitada tootmisega seotud toetused praegusel tasemel või ammlehmade osas madalamal tasemel , eeldusel et põllumajandustootmine on säästev ja loomasõbralik .
Sellisel juhul tuleks ette näha erisätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1760/2000 ning nõukogu määruses (EÜ) nr 21/2004 sätestatud identifitseerimise ja registreerimise nõuete osas.
Selgitus
Mittesäästvat põllumajandustegevust ei tohiks toetada.
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 3 a
Liikudes järk-järgult selle suunas, et kaotada 2013. aastaks kõik eksporditoetused, nagu lepiti kokku Hongkongis, kaotatakse 2009. aastaks kõik eksporditoetused kariloomadele.
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
2009. aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud, mille eesmärk on vastu võtta õiguslikud meetmed, et vähendada põllumajandussektori kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks vähemalt 30% võrra.
Ettepanekud sisaldavad ka ambitsioonikat pikaajalist eesmärki, mis tuleb saavutada 2050. aastaks.
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 – lõige 2 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 b.
2009. aastal esitab komisjon siduvad õiguslikud meetmed eesmärgiga parandada loomade heaolu Euroopa Liidus.
Selgitus
Loomade heaolu tuleb parandada.
Muudatusettepanek
16
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil, oleks heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes.
Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste miinimumnõuded III lisas sätestatud raamistiku alusel, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.
1.
Liikmesriigid tagavad, et kogu põllumajandusmaa ning eelkõige maa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil, oleks heades keskkonnatingimustes.
Liikmesriigid määratlevad riiklikul või piirkondlikul tasandil komisjoni suuniste põhjal heade keskkonnatingimuste miinimumnõuded III lisas sätestatud raamistiku alusel, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist, maakasutust, külvikorda, tootmisviise ja põllumajandusstruktuure.
Muudatusettepanek
17
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kõiki asjaomasel kalendriaastal põllumajandustootjale makstavaid otsetoetuste summasid, mis ületavad 5 000 eurot, vähendatakse kuni 2012. aastani igal aastal järgmise protsendimäära võrra:
1.
Kõiki asjaomasel kalendriaastal põllumajandustootjale makstavaid otsetoetuste summasid, mis ületavad 5 000 eurot, vähendatakse kuni 2012. aastani igal aastal järgmise protsendimäära võrra:
a) 2009: 7%,
a) 2009: 15%
b) 2010: 9%,
b) 2010: 22%
c) 2011: 11%,
c) 2011: 29%
d) 2012: 13%.
d) 2012: 36%
Selgitus
Toetuste ümbersuunamise määrade eesmärk peaks olema otsetoetuste järkjärguline kaotamine 2020. aastaks, kuna otsetoetused ei taga seda, et põllumajandustootjad pakuvad avalikke hüvesid.
Muudatusettepanek
18
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 24 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid kontrollivad kohapeal, kas põllumajandustootja täidab 1. peatükis osutatud kohutusi.
1.
Liikmesriigid kontrollivad kohapeal vähemalt 5% kõigist otsetoetusi saanud ettevõtetest, et välja selgitada , kas põllumajandustootja täidab 1. peatükis osutatud kohutusi.
Selgitus
Tuleb määrata kontrolli miinimumtase, et põllumajandustootjad tunnetaksid vajadust nõuetele vastavuse kriteeriume täita.
Muudatusettepanek
19
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 43
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Toetusõigused, mida ei aktiveerita kahe aasta jooksul, lähevad riiklikku reservi, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 määratletud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral.
Toetusõigused, mida ei aktiveerita ühe aasta jooksul, lähevad riiklikku reservi, välja arvatud artikli 36 lõikes 1 määratletud vääramatu jõu ja erandlike asjaolude korral.
Seda raha tuleks kasutada keskkonnasõbralike põllumajandustavade täiustamiseks.
Selgitus
Ühtse otsemaksete eelarve kasutamata jäänud vahendeid tuleks kasutada põllumajanduse keskkonnasõbralikumaks muutmiseks.
Muudatusettepanek
20
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 51 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) on 2008. aastaks pindalatoetuse taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval püsikarjamaa all , ja mis tahes muude toetuskõlblike hektarite jaoks.
b) on 2008. aastaks pindalatoetuse taotluste esitamiseks ettenähtud kuupäeval kasutusel püsirohumaana , ja mis tahes muude toetuskõlblike hektarite jaoks.
Selgitus
Kõigil püsirohumaadel ei toimu karjatamist.
Püsirohumaad kujutavad endast olulist süsinikuvaru ja Euroopa kõige tähtsamaid bioloogiliselt mitmekesiseid elupaiku.
Sellest vaatenurgast lähtudes on niidetavad rohumaad sama olulised kui karjamaad.
Muudatusettepanek
21
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 55 – lõige 1 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 lõike 2 punkti a alapunktiga i säilitasid kogu või osa käesoleva määruse artiklis 41 osutatud riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud ammlehmatoetusele, maksavad põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust.
1.
Liikmesriigid, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 lõike 2 punkti a alapunktiga i säilitasid kogu või osa käesoleva määruse artiklis 41 osutatud riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab määruse (EÜ) nr 1782/2003 VI lisas osutatud ammlehmatoetusele, maksavad põllumajandustootjatele igal aastal lisatoetust.
Toetust ei maksta aga tootjatele, kes kasvatavad pulle härjavõitluse jaoks.
Selgitus
Me ei tohiks toetada härjavõitlust.
Peame avaldama pullikasvatajatele survet, et nad lõpetaksid pullide selleks otstarbeks müümise.
Muudatusettepanek
22
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 55 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 lõikega 1, lõike 2 punkti a alapunktiga ii või lõike 2 punktiga b säilitasid kogu või osa käesoleva määruse artiklis 41 osutatud riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab vasikate tapatoetusele, muude loomade kui vasikate tapatoetusele või isasveiste eritoetusele, võivad 2010. ja 2011. aastal maksta põllumajandustootjatele lisatoetust.
Lisatoetust makstakse IV jaotise 1. peatüki 8. jaos sätestatud tingimustel vasikate ja muude veiste kui vasikate tapmise ning isasveiste pidamise eest.
Lisatoetust antakse 50 % määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 alusel kohaldatavast tasemest ning käesoleva määruse artikli 53 lõike 2 kohaselt kehtestatud piirides.
2.
Liikmesriigid, kes kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 lõikega 1, lõike 2 punkti a alapunktiga ii või lõike 2 punktiga b säilitasid kogu või osa käesoleva määruse artiklis 41 osutatud riiklike ülemmäärade sellest osast, mis vastab vasikate tapatoetusele, muude loomade kui vasikate tapatoetusele või isasveiste eritoetusele, võivad 2010. ja 2011. aastal maksta põllumajandustootjatele lisatoetust.
Lisatoetust makstakse IV jaotise 1. peatüki 8. jaos sätestatud tingimustel vasikate ja muude veiste kui vasikate tapmise ning isasveiste pidamise eest.
Lisatoetust antakse 50 % määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 68 alusel kohaldatavast tasemest ning käesoleva määruse artikli 53 lõike 2 kohaselt kehtestatud piirides.
Toetust ei maksta aga tootjatele, kes kasvatavad pulle härjavõitluse jaoks.
Selgitus
Me ei tohiks toetada härjavõitlust.
Peame avaldama pullikasvatajatele survet, et nad lõpetaksid pullide selleks otstarbeks müümise.
Muudatusettepanek
23
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 62 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) on 30. juuni 2008. aasta seisuga püsikarjamaa all, ja mis tahes muude toetuskõlblike hektarite jaoks.
b) on 30. juuni 2008. aasta seisuga püsirohumaa all, ja mis tahes muude toetuskõlblike hektarite jaoks.
Selgitus
Kõigil püsirohumaadel ei toimu karjatamist.
Püsirohumaad kujutavad endast olulist süsinikuvaru ja Euroopa kõige tähtsamaid bioloogiliselt mitmekesiseid elupaiku.
Sellest vaatenurgast lähtudes on niidetavad rohumaad sama olulised kui karjamaad.
Muudatusettepanek
24
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 68 – lõige 1 – punktid a–e
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) seoses:
a) seoses:
i) teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna kaitsmiseks või parandamiseks olulised;
i) teatavate põllumajanduslike tootmisviisidega, mis on keskkonna kaitsmiseks või parandamiseks olulised;
ii) põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisega või
ii) põllumajandustoodete keskkonna ja tervisega seotud kvaliteedi parandamisega või
iii) põllumajandustoodete turustamise parandamisega;
iii) säästvate ja tervislike põllumajandustoodete turustamise parandamisega;
b) et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad piima-, veiseliha-, lamba- ja kitseliha- ning riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades;
b) et aidata toime tulla ebasoodsate asjaoludega, mis mõjutavad säästva piima-, veiseliha-, lamba- ja kitseliha- ning riisisektori põllumajandustootjaid majanduslikult haavatavates või keskkonnatundlikes piirkondades;
c) piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega;
c) piirkondades, kus kohaldatakse ümberkorraldus- ja/või arenguprogramme, et vältida keskkonnaväärtusliku maa kasutamisest loobumist ja/või et aidata keskkonnaväärtuslikel maadel tegutsevatel põllumajandustootjatel toime tulla kõnealuste piirkondade ebasoodsate asjaoludega;
d) saagi kindlustusmaksete toetamise vormis kooskõlas artiklis 69 sätestatud tingimustega;
d) saagi kindlustusmaksete toetamise vormis kooskõlas artiklis 69 sätestatud tingimustega;
e) investeerimisfondidega taime- ja loomahaiguste korral kooskõlas artiklis 70 sätestatud tingimustega.
e) sissemaksetena taime- ja loomahaigustega seotud investeerimisfondidesse kooskõlas artiklis 70 sätestatud tingimustega.
Selgitus
Mittesäästvat põllumajandustegevust ei tohiks toetada.
Keskkonnaväärtuslikku maad tuleb kaitsta.
Muudatusettepanek
25
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 69 – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Saagi kindlustamine
Põllumajanduskindlustus
Muudatusettepanek
26
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 69 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid võivad rahaliselt toetada saagi kindlustusmakseid ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevate kahjude vastu.
1.
Liikmesriigid võivad rahaliselt toetada põllumajanduskindlustuse makseid ebasoodsatest ilmastikutingimustest või looma- või taimehaigustest tulenevate majanduslike kahjude vastu, kui erakindlustusega ei ole võimalik neid riske katta.
Käesoleva artikli kohaldamisel tähendavad ebasoodsad ilmastikutingimused selliseid loodusõnnetusega võrreldavaid ilmastikutingimusi nagu külm, rahe, jää, vihm või põud, mis hävitavad rohkem kui 30 % asjaomase põllumajandustootja keskmisest aastatoodangust kolme eelneva aasta jooksul või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja.
Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisted:
– „ ebasoodsad ilmastikutingimused ” – sellised loodusõnnetusega võrreldavad ilmastikutingimused nagu külm, rahe, jää, vihm või põud, mis hävitavad rohkem kui 30 % asjaomase põllumajandustootja keskmisest aastatoodangust kolme eelneva aasta jooksul või eelneva viieaastase perioodi kolme aasta keskmisest, välja arvatud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja ;
– „majanduslik kahju” – lisakulu, mis on põllumajandustootjale tekkinud seoses tema poolt võetavate erandlike meetmetega, et vähendada asjaomase turu varustamist, või muu märkimisväärne toodangu kadu.
Majandusliku kahjuna ei käsitata kulusid, mille puhul saab hüvitist anda muude ühenduse sätete alusel või mis tulenevad muude tervishoiu, veterinaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisest.
Muudatusettepanek
27
Ettepanek võtta vastu määrus
II lisa – A osa – punkt 1 – teine veerg
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikli 3 lõige 1 ja lõike 2 punkt b , artikli 4 lõiked 1, 2 ja 4 , artikli 5 punktid a, b ja d
Artikli 3 lõige 1 ja lõike 2 punktid b ja d , artikli 4 lõiked 1, 2 , 4 ja 5
Selgitus
Looduse ja eelkõige bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks peaksid kohustuslikud haldusnõuded sarnaselt kehtivatele ühise põllumajanduspoliitika õigusaktidele hõlmama kõiki nõukogu direktiivide 79/409/EMÜ (loodusliku linnustiku direktiiv) ja 92/43/EMÜ (loodusliku loomastiku ja taimestiku direktiiv) asjakohaseid sätteid.
Kõik käesoleva muudatusettepaneku vastuvõtmise korral kohustuslikesse haldusnõuetesse lisatavad õigusnormid on ühise põllumajanduspoliitika kehtivates õigusaktides juba esindatud.
Muudatusettepanek
28
Ettepanek võtta vastu määrus
II lisa – A osa – punkt 5 – teine veerg
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 6 ja artikli 13 lõike 1 punkt a
Artiklid 6 , 13 ja 15
Selgitus
Looduse ja eelkõige bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks peaksid kohustuslikud haldusnõuded sarnaselt kehtivatele ühise põllumajanduspoliitika õigusaktidele hõlmama kõiki nõukogu direktiivide 79/409/EMÜ (loodusliku linnustiku direktiiv) ja 92/43/EMÜ (loodusliku loomastiku ja taimestiku direktiiv) asjakohaseid sätteid.
Kõik käesoleva muudatusettepaneku vastuvõtmise korral kohustuslikesse haldusnõuetesse lisatavad õigusnormid on ühise põllumajanduspoliitika kehtivates õigusaktides juba esindatud.
Muudatusettepanek
29
Ettepanek võtta vastu määrus
III lisa
Komisjoni ettepanek
Artiklis 6 osutatud head põllumajandus- ja keskkonnatingimused
Teema
Standardid
Mulla erosioon:
Mulla kaitsmine asjakohaste vahenditega
– Minimaalne muldkate
– Kohaspetsiifilistele tingimustele vastav maakasutus
­Veepüüde terrassid
Mulla orgaaniline aine:
Mulla orgaanilise aine säilitamine asjakohaste tegevuste abil
– Külvikordade standardid vajaduse korral
– Koristusjäätmete käitlus haritaval maal
Mulla struktuur:
Mulla struktuuri säilitamine asjakohaste meetmete abil
– Masinate asjakohane kasutamine
Minimaalne hooldustööde tase:
Hooldustööde minimaalse taseme tagamine ja kasvukohtade kvaliteedi halvenemise vältimine
– Minimaalne loomkoormus ja/või asjakohane režiim
– Püsikarjamaade kaitse
– Maastikule iseloomulike vormide säilitamine, sealhulgas hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud ning põlluservad, kui see on asjakohane;
– oliivipuude väljajuurimise keelustamine, kui see on asjakohane
– Põllumajandusmaa võsastumise vältimine
– Oliivisalude ja viinapuude heade kasvutingimuste säilitamine
Veekaitse ja -majandus:
Veekogude kaitse reostuse ja äravoolu eest; veekasutuse reguleerimine
– Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine;
– lubade andmise menetluse järgmine niisutussüsteemide puhul
Parlamendi muudatusettepanek
Artiklis 6 osutatud head keskkonnatingimused
Teema
Standardid
Bioloogilise mitmekesisuse suurendamine
– Põldude äärde puhverribade rajamine looduslikest ja õistaimedest (laius vähemalt kaks meetrit) või ekstensiivselt (ilma väetiste ja pestitsiidideta) kasvatatavatest põllu-kultuuridest (laius vähemalt viis meetrit)
Mulla erosioon:
Mulla kaitsmine asjakohaste vahenditega
– Minimaalne muldkate
– Kohaspetsiifilistele tingimustele vastav maakasutus
­Veepüüde terrassid
Mulla orgaaniline aine:
Mulla orgaanilise aine säilitamine asjakohaste tegevuste abil
– Külvikordade standardid vajaduse korral
– Koristusjäätmete käitlus haritaval maal
Mulla struktuur:
Mulla struktuuri säilitamine asjakohaste meetmete abil
– Masinate asjakohane kasutamine
Minimaalne hooldustööde tase:
Hooldustööde minimaalse taseme tagamine ja kasvukohtade kvaliteedi halvenemise vältimine
– Minimaalne loomkoormus ja/või asjakohane režiim
– Püsirohumaade kaitse
– Maastikule iseloomulike vormide säilitamine, sealhulgas hekid, tiigid, kraavid ja puude read, kogumid või üksikud puud ning põlluservad, kui see on asjakohane;
– oliivipuude väljajuurimise keelustamine, kui see on asjakohane
– Põllumajandusmaa võsastumise vältimine
– Oliivisalude ja viinapuude heade kasvutingimuste säilitamine
– vajaduse korral liigirikaste vanade oliivisalude väljajuurimise keelustamine
Veekaitse ja -majandus:
Veekogude kaitse reostuse ja äravoolu eest; veekasutuse reguleerimine
– Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine;
– lubade andmise menetluse järgmine niisutussüsteemide puhul
Pinnase ja põhjavee kaitse
– Pestitsiidide, väetiste ja raskemetallide sisalduse ülemmäärad pinnases ja põhjavees
Selgitus
Maa heades põllumajandustingimustes hoidmine ei peaks olema kohustuslik, eriti kui seda ei kasutata enam tootmisotstarbel.
Sageli on mingi ala keskkonnahüvede suurendamiseks kasulik vähendada selle põllumajanduslikku väärtust.
Maa tootmisest kõrvaldamise kaotamise negatiivse keskkonnamõju tasakaalustamiseks tuleb bioloogilise mitmekesisuse kaitse tagamiseks võtta alternatiivseid meetmeid.
MENETLUS
Pealkiri
Ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavad toetuskavad
Viited
KOM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS)
Vastutav komisjon
AGRI
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
ENVI
19.6.2008
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Kathalijne Maria Buitenweg
3.7.2008
Vastuvõtmise kuupäev
9.9.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
35
5
12
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Chris Davies, Avril Doyle, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Richard Seeber, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Donato Tommaso Veraldi, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Kathalijne Maria Buitenweg, Duarte Freitas, Jutta Haug, Erna Hennicot-Schoepges, Alojz Peterle, Robert Sturdy
12.9.2008
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks
( KOM(2008)0306 – C6‑0204/2008 – 2008/0103(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Markus Pieper
LÜHISELGITUS
Komisjoni ettepaneku eesmärk on edendada jätkusuutlikku ja turule orienteeritud põllumajandussektorit, põhjalikku reformi läbi viimata.
Raportöör tervitab reformide teed ning leiab, et turu avamist ja ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) lihtsustamist aastaks 2013 tuleb jätkata.
Siiski tuleks tagada, et enne pöördeliste ümberkorralduste läbiviimist ühises põllumajanduspoliitikas on lõpule viidud 2003. aasta reformid.
Toetuste ümbersuunamine ja vähendamine: Raportöör on seisukohal, et Euroopa põllumajandustootjad vajavad planeerimiskindlust.
Ajal, mil lähteainete hinnad tõusevad, pole täiendav toetuste ümbersuunamine õigustatud.
Seetõttu ei kiida raportöör põhimõtteliselt heaks edasist järkjärgulist toetuste ümbersuunamist: see ettepanek toob kaasa bürokraatia kasvu ja võib viia lihtsalt suuremate põllumajandusettevõtete killunemiseni ning väikepõllumajandustootjate koormuse suurenemiseni.
Nõuetele vastavus: Raportöör on vastu nõuetele vastavuse reguleerimisala laiendamisele.
Seetõttu on ta arvamusel, et lisakriteeriumid ei peaks olema kohustuslikud, kuna need ei ole kooskõlas eesmärgiga vähendada bürokraatiat ja asjatut koormust.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Regionaalarengukomisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3) Selleks et ühtlasi vältida põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist ja tagada selle heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmine, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ühenduse raamistik, mille alusel liikmesriigid kehtestavad standardid, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist (maakasutus, külvikord, tootmisviisid) ja põllumajandusstruktuure.
Maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamine ühtse otsemaksete kava raames võib mõningatel juhtudel avaldada kahjulikku mõju keskkonnale, eelkõige teatavatele maastikuelementidele.
Seetõttu on asjakohane tõhustada olemasolevaid ühenduse sätteid, mis on vajadusel suunatud kindlaksmääratud maastikuelementide kaitsele.
(3) Selleks et ühtlasi vältida põllumajandusmaa kasutamise lõpetamist ja tagada selle heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmine, kehtestati määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ühenduse raamistik, mille alusel liikmesriigid kehtestavad standardid, võttes arvesse asjaomaste alade eriomadusi, sh mulla- ja ilmastikutingimusi, olemasolevat põllumajandustootmist (maakasutus, külvikord, tootmisviisid) ja põllumajandusstruktuure.
Maa kohustusliku tootmisest kõrvalejätmise tühistamine ühtse otsemaksete kava raames võib mõningatel juhtudel avaldada kahjulikku mõju keskkonnale, eelkõige teatavatele maastikuelementidele.
Seetõttu on asjakohane tõhustada olemasolevaid ühenduse sätteid, mis on vajadusel suunatud kindlaksmääratud maastikuelementide kaitsele.
Võttes arvesse vajadust tagada ühenduse õigusaktides sätestatud vee kõrgeimaid kvaliteedistandardeid, ei tuleks selliseid täiendavaid piiranguid kehtestada, mis takistaksid soovitud maaelu arengut.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikli 4 lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Otsetoetuseid saav põllumajandustootja täidab II lisas loetletud kohustuslikke majandamisnõudeid ning artikli 6 kohaselt kehtestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi.
1.
Otsetoetuseid saav põllumajandustootja täidab II lisas loetletud kohustuslikke majandamisnõudeid ning artikli 6 kohaselt kehtestatud häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi , juhul kui see on võimatu ja ülemäärane, näiteks suure loodusõnnetuse korral.
Selgitus
Nõuetele vastavuse kaudu menetluste lihtsustamise põhimõte on selle nõudega vastuolus, kuna see põhjustab asjatut koormust ja bürokraatiat.
Enamik nõutavatest kriteeriumitest on juba hõlmatud olemasolevate ELi sätetega.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikli 4 lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Pädev riigiasutus esitab põllumajandustootjale loetelu kohustuslike majandamisnõuete ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kohta , mida tuleb järgida .
2.
Pädev riigiasutus esitab põllumajandustootjale loetelu kohustuslike majandamisnõuete ning heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kohta.
Selgitus
Vt muudatusettepaneku 2 (endine muudatusettepanek 1) põhjendust.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kõiki asjaomasel kalendriaastal põllumajandustootjale makstavaid otsetoetuste summasid, mis ületavad 5 000 eurot , vähendatakse kuni 2012. aastani igal aastal järgmise protsendimäära võrra:
1.
Kõiki asjaomasel kalendriaastal põllumajandustootjale makstavaid otsetoetuste summasid, mis ületavad 10 000 eurot , vähendatakse kuni 2012. aastani igal aastal järgmise protsendimäära võrra:
(a) 2009: 7%,
(b) 2010: 9%,
(c) 2011: 11%,
(d) 2012: 13%.
(a) 2009: 7%,
(b) 2010: 9%,
(c) 2011: 11%,
(d) 2012: 13%.
2.
Lõikes 1 osutatud vähendusi suurendatakse järgmiselt:
(a) 100 000 ja 199 999 euro vahele jäävaid summasid kolme protsendipunkti võrra,
(b) 200 000 ja 299 999 euro vahele jäävaid summasid kuue protsendipunkti võrra,
(c) 300 000 eurost algavaid summasid üheksa protsendipunkti võrra.
3 .
Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, Kanaari saartel ja Egeuse mere saartel.
2 .
Lõiget 1 ei kohaldata otsetoetuste suhtes, mida antakse põllumajandustootjatele
Prantsusmaa ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, Kanaari saartel ja Egeuse mere saartel.
Selgitus
Lähteainete hindade tõus ei õigusta täiendavat toetuste ümbersuunamist.
Järkjärguline ümbersuunamine tuleks välja jätta, kuna see diskrimineerib ja karistab suuri võimekaid põllumajandusettevõtjaid, kes sõltuvad mastaabisäästust ja tugevdavad maaelu arengut.
Samal ajal ei peaks väiketootjatel olema lisakoormust.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 ­– lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Artikli 7 lõike 1 kohaldamisest tulenevad ülejäänud summad ja artikli 7 lõike 2 kohaldamisest tulenevad summad jaotatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud.
Neid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5 a .
4.
Artikli 7 kohaldamisest tulenevad ülejäänud summad jaotatakse täiel määral artikli 128 lõikes 2 osutatud korras liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud.
Neid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5a.
Selgitus
Muudatusettepanekuga tagatakse teksti sidusus pärast muudatusettepaneku 4 (endine muudatusettepanek 3) heakskiitmist.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 ­– lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaldamisest tulenevad summad jaotatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras uutele liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud.
Neid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5 a .
4.
Artikli 7 lõike 1 kohaldamisest tulenevad summad jaotatakse artikli 128 lõikes 2 osutatud korras uutele liikmesriikidele, kus vastavad summad on tekkinud.
Neid kasutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 69 lõikele 5a.
Selgitus
Muudatusettepanekuga tagatakse teksti sidusus pärast muudatusettepaneku 4 (endine muudatusettepanek 3) heakskiitmist.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 47 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur ja/või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal.
2.
Liikmesriigid määratlevad piirkonnad selliste objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel nagu nende institutsiooniline või haldusstruktuur ja/või piirkondlik põllumajanduspotentsiaal ning/või struktuurilised puudused, mille tõttu mahajäänud piirkonnad kannatavad .
Liikmesriike, kus on alla kolme miljoni toetuskõlbliku hektari, võib käsitada ühe piirkonnana.
Liikmesriike, kus on alla kolme miljoni toetuskõlbliku hektari, võib käsitada ühe piirkonnana.
Komisjon kaalub apellatsioonimenetluse võimalust vaidluste korral.
Selgitus
Muudatusettepanekuga tagatakse, et piirkondlikul tasandil ei toetata eksisteerivat ega uut diskrimineerimist.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 60 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Uued liikmesriigid määravad piirkonnad kindlaks objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt.
2.
Uued liikmesriigid määravad piirkonnad kindlaks objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt.
Komisjon kaalub apellatsioonimenetluse võimalust vaidluste korral.
Selgitus
Muudatusettepanekuga tagatakse, et piirkondlikul tasandil ei lubata uuel diskriminatsioonil tekkida.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu määrus
III lisa punkt 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Veekaitse ja -majandus:
Veekogude kaitse reostuse ja äravoolu eest; veekasutuse reguleerimine
– Vooluveekogude äärde puhverribade rajamine;
– lubade andmise menetluse järgmine niisutussüsteemide puhul
välja jäetud
Selgitus
Lähenemisviis peaks keskenduma nõuetele vastavuse kriteeriumide lihtsustamisele.
Käesolev ettepanek seevastu laiendab nende reguleerimisala.
Enamik nõutavatest kriteeriumidest on juba hõlmatud olemasolevate, näiteks taimekaitset ja viljastamist käsitlevate ELi õigusaktidega.
MENETLUS
Pealkiri
Ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavad toetuskavad
Viited
KOM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS)
Vastutav komisjon
AGRI
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
REGI
10.7.2008
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Markus Pieper
16.7.2008
Arutamine parlamendikomisjonis
17.7.2008
Vastuvõtmise kuupäev
9.9.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
48
2
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Victor Boştinaru, Wolfgang Bulfon, Giorgio Carollo, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Petru Filip, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Ambroise Guellec, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Jim Higgins, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Sérgio Marques, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, James Nicholson, Jan Olbrycht, Maria Grazia Pagano, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Giovanni Robusti, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Margie Sudre, Andrzej Jan Szejna, Kyriacos Triantaphyllides, Lambert van Nistelrooij, Oldřich Vlasák
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Den Dover, Emanuel Jardim Fernandes, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Eleonora Lo Curto, Zita Pleštinská, Iuliu Winkler
MENETLUS
Pealkiri
Ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavad toetuskavad
Viited
KOM(2008)0306 – C6-0240/2008 – 2008/0103(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
16.6.2008
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
AGRI
19.6.2008
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
19.6.2008
ENVI
19.6.2008
REGI
10.7.2008
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Luis Manuel Capoulas Santos
1.4.2008
Arutamine parlamendikomisjonis
20.5.2008
27.5.2008
24.6.2008
14.7.2008
23.9.2008
7.10.2008
Vastuvõtmise kuupäev
7.10.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
28
11
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Vincenzo Aita, Peter Baco, Sergio Berlato, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Giovanna Corda, Joseph Daul, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Konstantinos Droutsas, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Carmen Fraga Estévez, Duarte Freitas, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Bogdan Golik, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Esther Herranz García, Lily Jacobs, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Vincenzo Lavarra, Stéphane Le Foll, Véronique Mathieu, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, James Nicholson, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Alyn Smith, Petya Stavreva, Donato Tommaso Veraldi
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Katerina Batzeli, Wiesław Stefan Kuc, Astrid Lulling, Catherine Neris, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernadette Vergnaud, Vladimír Železný
