LÕPLIK
A6-0354/2007
5.10.2007
RAPORT
Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 173 (Istungi stenogramm) muutmine
(2007/2137(REG))
Põhiseaduskomisjon
Raporöör:
Richard Corbett
PE 390.737v02-00
SISUKORD
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS Error!
Bookmark not defined.
SELETUSKIRI............................................................................
Error!
Bookmark not defined.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS Error!
Bookmark not defined.
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS
Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 173 (Istungi stenogramm) muutmise kohta
( 2007/2137(REG) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse presidendi 12. aprilli 2007. aasta kirja;
– võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202;
– võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ( A6‑0354/2007 ),
1. otsustab teha kodukorras järgmise muudatuse;
2. tuletab meelde, et nimetatud muudatus jõustub järgmise osaistungjärgu esimesel päeval;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.
Kehtiv tekst
Muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Artikkel 173
Istungi stenogramm
Istungi stenogramm ja audiovisuaalne salvestis
1.
Iga istungi kohta koostatakse ametlikes keeltes stenogramm.
1.
Iga istungi kohta koostatakse mitmekeelse dokumendi kujul stenogramm , milles kõik suulised sõnavõtud on originaalkeeles .
Stenogramm avaldatakse Euroopa Liidu Teataja lisana ja seda säilitatakse parlamendi arhiivis.
2.
Kõnelejad peavad saatma oma kõnede trükitud tekstid sekretariaadile tagasi hiljemalt järgmisel päeval peale nende saamist .
2.
Sõnavõtjad peavad saatma oma sõnavõttude trükitud tekstide parandused sekretariaadile ühe nädala jooksul .
Parlamendiliikmed võivad taotleda stenogrammi väljavõtete tõlkimist nende valitud ametlikku keelde .
3.
Stenogramm avaldatakse Euroopa Liidu Teataja lisana.
3.
Iga istungi aruteludest tehakse täielik audiovisuaalne salvestis, mis hõlmab ka kõikide tõlkekabiinide helisalvestisi ja mida säilitatakse parlamendi arhiivis.
Salvestis on avalikkusele kättesaadav Internetis.
4.
Kui sõnavõtud on juba tõlgitud teistesse keeltesse, eelkõige pidulikel istungitel peetud kõned või teiste institutsioonide esindajate avaldused, tehakse tõlked samuti Internetis kättesaadavaks lõikes 1 nimetatud mitmekeelse dokumendi lisana.
5.
Juhatus sätestab stenogrammi ja audiovisuaalse salvestisega seotud rakenduseeskirjad.
Juhatus võib otsustada, et erakordselt tähtis arutelu tõlgitakse ja avaldatakse osades või kõikides ametlikes keeltes.
Juhatus jälgib tehnoloogia arengut ja võib teha Internetis kättesaadavaks mitteametlikud masintõlked.
Juhatus võtab vastu asjakohased tehnilised meetmed, et tagada kõikide arhiveeritud andmete püsimine, nähes eelkõige ette andmekandjate seisukorra regulaarse kontrollimise, andmekandjatest varukoopiate tegemise ja eri koopiate säilitamise eraldi kohtades.
SELETUSKIRI
12. aprilli 2007. aasta kirjaga teavitas president kodukorra eest vastutavat komisjoni juhatuse võetud suunast seoses istungi stenogrammi (artikkel 173) formaadi ja avaldamise kohandamisega 27-liikmelise Euroopa Liidu vajadustele ja võimalustele käesoleva aasta septembriks.
Meie komisjonil paluti asja arutada ja koostada raport artikli 173 võimaliku muutmise kohta.
1.
Praegune olukord
Istungi stenogrammist (Compte Rendu in Extenso – CRE) on praegu kaks versiooni: nn vikerkaareversioon, mis sisaldab sõnavõtte nende originaalkeeles, ja tõlgitud versioon, milles kõik sõnavõtud on tõlgitud teistesse ametlikesse keeltesse.
CRE avaldatakse elektrooniliselt Euroopa Liidu Teatajas (CD-ROMil ja Internetis).
Selle trükiversiooni ei ole Euroopa Liidu Teatajas juba mitu aastat avaldatud.
Euroopa Liidu 1. mai 2004. aasta laienemise järel on parlament jätkanud CRE tõlkimist ainult üheteistkümnesse „vanasse” keelde, sest uute liikmesriikide keeltesse tõlkimise suutlikkus on ebapiisav.
Nimetatud erand artiklis 139 sätestatud nõudest kõikidesse ametlikesse keeltesse tõlkimise kohta kehtib 2007. aasta septembrini.
Kuna erandist tulenevat erikohtlemist põhjendatakse asjaoluga, et tõlge kõikidesse keeltesse on praktilistel kaalutlustel võimatu, on selge, et selline olukord ei tohiks jätkuda.
Sellist olukorda tuleks pidada üksnes ajutiseks meetmeks ja tuleks leida õiglasem süsteem.
2.
Juhatuse valitud suund
16. jaanuaril 2006 juhatus „leppis kokku … põhimõttes, et täiskogu stenogrammid tuleks avaldada mitmekeelse dokumendina, milles on sõnavõtud ainult originaalkeeles, tingimusel et arutelude filmitud versioonid koos otsetõlkega kõikidesse ametlikesse keeltesse tuleks kõikidele parlamendiliikmetele ja avalikkusele nõudmisel kättesaadavaks teha asjakohase tehnilise süsteemi abil (näiteks esialgu DVD, hiljem video nõudmisel Interneti kaudu)”; ja
„otsustas, et Euroopa Parlamendi liikmetel peaks olema õigus nõudmisel ja lühikese etteteatamisega saada väljavõtteid kõikidest aruteludest, mis on tõlgitud ametlikku keelde nende valikul”.
Kui see võimalus teostatakse, tehakse istungitest täielik audiovisuaalne salvestis.
See salvestis sisaldab täiskogu istungi videopilti, nagu see on näha otseülekandena parlamendi telekanalil, millele on lisatud tõlkekabiini helisalvestis.
See salvestis on praegu kättesaadav DVD kujul, kuid peatselt on see kättesaadav sobivamal kujul ehk videona nõudmisel Interneti kaudu, eelkõige parlamendi veebiTV kanali kaudu, mis peaks tööle hakkama 2007. aasta lõpus.
Istungi audiovisuaalne salvestis on kiire, mugav ja otsinguvõimalusega visuaalne salvestis, millele on lisatud tõlkekabiini helisalvestis.
Seega on see kodanikele täielik, usaldusväärne ja kättesaadav salvestis kõikidest täiskogu sündmustest.
Lisaks sellele teevad parlamendi teenistused kõikide originaalkeeles sõnavõttude täieliku salvestise.
See nn vikerkaareversioon on mitmekeelse dokumendina uus stenogrammi formaat.
On tehtud ettepanek, et oleks võimalus saada tõlget nõudmisel, see tähendab, et parlamendiliige võib nõuda stenogrammi teatavate väljavõtete tõlkimist teise ametlikku keelde.
Parlamendi teenistused peaksid olema võimelised seda teenust osutama kiiresti.
Loomulikult sõltub see soovitud väljavõtte pikkusest ja parlamendiliikmetelt saadud taotluste arvust.
Ainult aeg näitab, kui palju nõudmisel tõlgete teenust kasutatakse.
Tundub mõistlik, et esimeses etapis osutab katseliselt teenust parlamendi tõlketeenistus.
Juhatus peaks koostama eeskirja, milles on sätestatud teenuste osutamise tingimused ja eelkõige tähtajad, millest on võimalik taotletud töö hulka arvestades kinni pidada.
Kui nõudlus on suur ja katseaeg näitab, et tõlketeenistus ei suuda seda teenust osutada ilma oma tööd negatiivselt mõjutamata, võib hiljem osutuda vajalikuks uurida võimalust tellida see teenus väljastpoolt.
3.
Alternatiivid ja raportööri seisukoht
3.1.
Alternatiivid
Teabe kvaliteedi ja selguse ning kodanike võrdse kohtlemise seisukohast on selge, et ideaalne lahendus on kõikide Euroopa Parlamendi arutelude tõlkimine ja avaldamine kõikides ametlikes keeltes, nagu on praegu ette nähtud artikli 173 lõikes 1.
Senini ei ole see lahendus osutunud võimalikuks 2004. aastal ühinenud liikmesriikide vähese tõlkesuutlikkuse tõttu, millest tuleneb ka praegune erand.
Siiski tundub, et turul on arvuliselt piisavalt ressursse kõikidesse ametlikesse keeltesse, sealhulgas bulgaaria ja rumeenia keelde tõlkimiseks.
Siiski tuleks arvesse võtta selle lahenduse järgmisi aspekte.
• Kulud: Tõlkeosakonna hinnangul saaks parlamendi arutelude tõlkekulusid hoida 10 miljoni euro juures aastas.
See ei ole loomulikult väike summa, vaid ületab oluliselt isegi suurima hinnangulise summa, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi 23 keeles tegutseva veebiTV jaoks aastas.
• Kulutasuvus: Siin tuleb arvesse võtta ka parlamendi arutelude tegelikku lugejaskonda, eriti kui välja jätta võimalikud kodus lugejad, kes loevad sõnavõtte nende originaalkeeles, ja „institutsioonide lugejad” Brüsseli ringis, kes on harjunud töötama paaris töökeeles.
3.2.
Raportööri seisukoht
Artikli 96 kohaselt tagab parlament oma tegevuse suurima võimaliku läbipaistvuse, mis on parlamentaarse demokraatia põhinõue.
Selle läbipaistvuse üks osa on see, et kõik, mis parlamendis räägitakse, tuleb kusagil kirjalikus vormis säilitada.
Teine osa on see, et täiskogu stenogramm peab olema kättesaadav kõikidele liidu kodanikele selles keeles, mida nad kasutavad.
See on ka üks traditsioonilistest aspektidest, mis kuulub parlamendi olemusse: parlament on koht, kus kõik arutelud salvestatakse vahetuks poliitiliseks kasutamiseks ja tulevaste põlvede jaoks.
Küsimus on siiski selles, kas stenogrammi kättesaadavus tuleb tagada süstemaatiliste kirjalike tõlgete kujul kõikidesse ametlikesse keeltesse või saab piisavaks lugeda suulisi/audiovisuaalseid salvestisi.
Raportöör on pärast juhatuses toimunud arutelu käigus esile toodud väidete kaalumist seisukohal, et kulude ja kulutasuvuse kaalutlused tõepoolest õigustavad võimalust teha tulevikus audiovisuaalne salvestis kättesaadavaks Internetis, et tagada stenogrammi kättesaadavus kõikidele kodanikele.
Samal ajal nõuab parlamendi töö, et parlamendiliikmed saavad „kvalifitseeritud juurdepääsu” stenogrammile üksikute sõnavõttude kirjalike tõlgete kujul.
Peale selle võiks anda juhatusele teatava vabaduse otsustada, et mõned väga tähtsad arutelud tuleks tõlkida ja avaldada vähemalt parlamendi veebilehel osades või kõikides keeltes.
Kui sõnavõtt on juba niikuinii tõlgitud, nagu tihti tuleb ette pidulikel istungitel peetavate kõnede või Euroopa Ülemkogu eesistujate avalduste puhul, tuleks ka see teha Internetis kättesaadavaks.
Lõpuks peaks juhatus jälgima tehnoloogia arengut ja uurima, kas masintõlge võiks olla kasulik, et anda sõnavõttude sisust vähemalt üldine ettekujutus, millest võiks olla abi märksõnade abil elektrooniliste otsingute tegemisel.
Nii saab kasutaja kiiresti otsustada, kas ta soovib videot vaadata.
Juhatusele tuleks kodukorras anda selgesõnaline ülesanne sätestada rakenduseeskirjad ja ta peaks teraselt jälgima, kas uus kord vastab avalikkuse vajadustele ja ootustele, ja ta peaks andma hinnangu seoses artikli 139 läbivaatamisega enne ametiaja lõppu.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
2.10.2007
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
19
7
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jim Allister, Enrique Barón Crespo, Jens-Peter Bonde, Richard Corbett, Andrew Duff, Maria da Assunção Esteves, Ingo Friedrich, Bronisław Geremek, Genowefa Grabowska, Anneli Jäätteenmäki, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Jo Leinen, Íñigo Méndez de Vigo, Rihards Pīks, Adrian Severin, József Szájer, Riccardo Ventre, Johannes Voggenhuber, Bernard Wojciechowski, Dushana Zdravkova,
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Elmar Brok, Carlos Carnero González, Klaus Hänsch, Alain Lamassoure, Stavros Lambrinidis, Gérard Onesta, Georgios Papastamkos, Bernard Poignant, György Schöpflin, Kathy Sinnott, Alexander Stubb, Mauro Zani
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Othmar Karas, Eoin Ryan, Rainer Wieland
