P7_TA(2011)0033
Rahastamisvahendi loomine koostööks tööstusriikidega (määruse (EÜ) nr 1934/2006 muutmine) ***II
A7-0005/2011
Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (16440/1/2010 – C7-0425/2010 – 2009/0059(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (16440/1/2010 – C7-0425/2010 );
–
võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta Vastuvõetud tekstid, 21.10.2010, P7_TA(2010)0381 .
komisjoni ettepaneku kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2009)0197 );
–
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 66;
–
võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust teisele lugemisele ( A7-0005/2011 ),
1.
võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;
2.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.
P7_TC2-COD(2009)0059
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 3. veebruaril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (
Euroopa Liidu Teatajas
seni avaldamata), nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 7 E, 12.1.2011, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2011. aasta seisukoht.
,
ning arvestades järgmist: (1)
Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.
alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga.
(2)
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on aastatuhande arengueesmärke järgides kaotada vaesus.
Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.
(3)
Liidu huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises.
Liidul on strateegiline huvi edendada nende riikidega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust.
Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele, kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse.
(4)
2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
artikli 49 lõike 6 punktiga b.
Need neli ettevalmistavat meedet on: äri- ja teadusvahetus Indiaga; äri- ja teadusvahetus Hiinaga; koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega; ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega.
Samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus peab lõpule jõudma enne kolmanda eelarveaasta lõppu.
(5)
Määruse (EÜ) nr 1934/2006 ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.
eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega.
Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 piirkondlikku reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega.
(6)
Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise kohaldamisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi rakendusalasse.
Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus.
Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele põhimõtteliselt ei vasta.
Lisaks sellele tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid (tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid) ei satu piirkondliku reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas.
(7)
Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liit oma koostöös võtma arvesse abi saavate riikide jõupingutusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.
(8)
Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud.
Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega.
(8a)
Mitmeaastaste koostööprogrammide osas peaksid komisjonil olema volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290, kuna need programmid täiendavad määrust (EÜ) nr 1934/2006 ning on üldiselt kohaldatavad.
On eriti tähtis, et komisjon ettevalmistava töö käigus asjakohaselt konsulteeriks, sealhulgas ekspertide tasandil.
(9)
Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 1934/2006 muudetakse järgmiselt:
1)
määruse pealkiri asendatakse järgmisega:
Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega ning – tegevuste puhul, mis ei hõlma ametliku arenguabi andmist – määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud arengumaadega.
2)
artiklid 1 kuni 4 asendatakse järgmisega:
Artikkel 1
Eesmärk
1.
Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriumeid, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend)?* ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas.
Edaspidi viidatakse neile koos kui „partnerriikidele”.
Liidu vahenditest toetatakse käesoleva määruse kohaselt majanduslikku, rahalist, tehnilist, kultuurilist ja akadeemilist koostööd partnerriikidega artiklis 4 sätestatud valdkondades, mis jäävad nende pädevusse.
Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.
2.
Partnerriikidega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam ja läbipaistvam keskkond suhete arendamiseks liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingus sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele.
See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1.
Koostöö on suunatud suhete arendamisele partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning jagada ja edendada ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtuseid.
Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate kahepoolsete partneritega ja kaasarääkijatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises.
Koostöö hõlmab ka partnereid piirkondades, kus liidul on strateegiline huvi edendada sidemeid ja aluslepingus sätestatud väärtuseid.
2.
Põhjendavate asjaolude esinemisel ja liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud iga-aastaste tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on käesoleva määruse meetmete osas abikõlblikud.
Asjaomased tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.
3.
Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelu vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arenguriikide loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
4.
Liidupoolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
5.
Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades**.
Artikkel 3
Üldpõhimõtted
1.
Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.
2.
Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajadusel diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.
3.
Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.
4.
Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega ning samuti liidu teiste poliitikatega, eriti arengukoostöö vallas.
See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel.
5.
Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.
6.
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.
Artikkel 4
Koostöövaldkonnad
Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, teiste eesmärkide ja põhimõtetega.
Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumidele mittevastavaid meetmeid, ja mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:
1.
koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel;
2.
kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;
3.
dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;
4.
inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel;
5.
koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muu liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus;
6.
Euroopa Liidu teadlikkuse tõstmine ja selle mõistmise parandamine ning selle märgatavuse suurendamine partnerriikides;
7.
toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele.
_______________
* ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.
** ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.
3)
Artikli 5
lõiked 2 ja 3
asendatakse järgmisega: 2.
Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg.
Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused.
Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul.
Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi.
Vajadusel võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus.
Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.
3.
Mitmeaastased koostööprogrammid ja mis tahes kokkuvõtted nende läbivaatamisest võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktidena artiklis 14a sätestatud korras ning vastavalt artiklites 14b ja 14c sätestatud tingimustele.
4)
▌ Artiklit 6
muudetakse järgmiselt
:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega: 1.
Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
b)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
3.
Komisjon võtab iga-aastased tegevuskavad vastu, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusega.
Nimetatud korda ei ole vaja kasutada tegevuskavades selliste muudatuste tegemiseks, mis seisnevad tehnilises kohandamises, rakendamisperioodi pikendamises, assigneeringute ümberjaotamises kavandatud tegevuste vahel orienteeruva eelarve raames või eelarve suurendamises või vähendamises mahus, mis on väiksem kui 20 % algsest eelarvest, juhul kui need muudatused on kooskõlas tegevuskavades sätestatud algsete eesmärkidega.
5)
artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
a)
esimene lõik muutub lõikeks 1;
b)
lõike 1 punktid e ja f asendatakse järgmisega:
e)
partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid;
f)
liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;
c)
lisatakse järgmised lõiked: 2.
nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta)*, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta)** ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.
3.
Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks.
_______________
* EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.
** ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.
6)
artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega: 3.
Liidu rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.
7)
artiklit 9 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega: 1.
Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.
b)
lõige 3 asendatakse järgmisega: 3.
Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.
8)
artiklit 12 muudetakse järgmiselt:
a)
pealkiri asendatakse järgmisega:
Liidu finantshuvide kaitsmine
b)
lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: 1.
Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta*, nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest** ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta***.
2.
Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks.
Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.
_______________
* EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
** EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
*** EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
9)
artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:
Artikkel 13
Hindamine
1.
Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajadusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks.
Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.
2.
Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja
nõukogule
.
3.
Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.
Artikkel 14
Aastaaruanne
Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta.
Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tagajärjed ja mõjud.
9a)
Lisatakse järgmised artiklid:
Artikkel 14a
Delegeeritud volituste rakendamine
1.
Komisjonile antakse käesoleva määruse kohaldamisajaks õigus võtta vastu artiklis 5 osutatud delegeeritud õigusakte.
2.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle ühtlasi teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
3.
Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 14b ja 14c sätestatud tingimustel.
Artikkel 14b
Delegeerimise tagasivõtmine
1.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 5 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.
2.
Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.
3.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval.
See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 14c
Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine
1.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.
Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.
2.
Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.
Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.
3.
Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu.
Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.
9b)
artikkel 15 jäetakse välja.
10)
Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
Artikkel 16
Finantssätted
Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikuks 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul.
Eelarvepädevad institutsioonid teevad eelarvemenetluse käigus otsuse iga-aastaste assigneeringute kohta ajavahemikuks 2010–2013.
Komisjon edastab eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjaliku teabe kõikide eelarveridade kohta ja käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rahastamiseks tehtavate iga-aastaste assigneeringute kohta.
Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad
need
assigneeringud finantsraamistiku piires.
Seejuures tagatakse, et lisas I loetletud tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid ei satuks ebasoodsasse olukorda seoses käesoleva määruse kohaldamisega lisas II loetletud partnerriikidele.
Määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaselt kasutamiseks kavandatavaid assigneeringuid selleks otstarbeks ei kasutata.
11)
lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
I LISA – Käesoleva määrusega hõlmatud tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumide loetelu
12)
lisatakse uus, II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas.
Artikkel 2 Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas
.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
,…
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
LISA
„II LISA Määrusega hõlmatud arengumaade loetelu
Ladina-Ameerika
1.
Argentina
2.
Bolivia
3.
Brasiilia
4.
Colombia
5.
Costa Rica
6.
Ecuador
7.
El Salvador
8.
Guatemala
9.
Honduras
10.
Kuuba
11.
Mehhiko
12.
Nicaragua
13.
Panama
14.
Paraguay
15.
Peruu
16.
Tšiili
17.
Uruguay
18.
Venezuela
Aasia
19.
Afganistan
20.
Bangladesh
21.
Bhutan
22.
Birma/Myanmar
23.
Filipiinid
24.
Hiina
25.
India
26.
Indoneesia
27.
Kambodža
28.
Korea Rahvademokraatlik Vabariik
29.
Laos
30.
Malaisia
31.
Maldiivid
32.
Mongoolia
33.
Nepal
34.
Pakistan
35.
Sri Lanka
36.
Tai
37.
Vietnam
Kesk-Aasia
38.
Kasahstan
39.
Kirgiisi Vabariik
40.
Tadžikistan
41.
Türkmenistan
42.
Usbekistan
Lähis-Ida
43.
Iraan
44.
Iraak
45.
Jeemen
Lõuna-Aafrika
46.
Lõuna-Aafrika„
