P6_TA(2009)0285
Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik ***I
A6-0220/2009
Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta ( KOM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2008)0852 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6-0509/2008 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A6-0220/2009 ),
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
P6_TC1-COD(2008)0247
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
(EÜ) nr .../2009
konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut║,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ELT C ...
,
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust ELT C ...
,
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras Euroopa Parlamendi
23. aprilli 2009. aasta seisukoht.
ning arvestades järgmist: (1)
Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia ning ühenduse säästva arengu strateegia raames on raudteeveo, eelkõige kaubaveo siseturu loomisel oluline roll jätkusuutliku liikuvuse saavutamisel.
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29.
on oluliseks etapiks raudteeveo siseturu loomisel.
(3)
Et olla konkurentsivõimeline teiste veoliikidega võrreldes,
peaks
rahvusvahelistele ja riigisisestele raudteekaubaveo-teenustele, mis on konkurentsile avatud alates 1. jaanuarist 2007, olema tagatud raudteeinfrastruktuur, mis on kõrge kvaliteediga, s.t võimaldab osutada kaubaveo teenuseid heades tingimustes nii äritegevuse tõhususe kui läbilaskeaja osas, ning usaldusväärne, s.t pakutav teenus vastab reaalselt raudtee-ettevõtjatega sõlmitud kokkulepetes võetud kohustustele.
(4)
Kuigi raudteekaubaveo liberaliseerimine on võimaldanud uute ettevõtjate tulekut võrgustikku, ei piisa turumehhanismidest raudteekaubaveo korraldamiseks, reguleerimiseks ja selle turvalisuse tagamiseks.
Liikluse optimeerimine ja töökindluse tagamine eeldab eeskätt koostöö ja rongiliinide jaotamise menetluste tugevdamist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel.
(5)
║Nõukogu otsustas oma 7.║ aprillil 2008.
aastal
toimunud istungil, et tuleb soodustada
infrastruktuuri
tõhusat kasutamist ja vajaduse korral parandada raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsust Euroopa ja riigi tasandil võetavate meetmetega, eelkõige õigusaktidega.
(6)
Sellega seoses võimaldaks konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku väljaehitamine, kus kaubarongide liiklemiseks oleks loodud head tingimused ja võimalus kergesti liikuda ühest riigisisesest võrgust teise, parandada infrastruktuuri kasutamise tingimusi.
(7)
Raudteeinfrastruktuuri vallas tehtud algatused näitavad, et konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamise kõige sobivamaks viisiks on rahvusvaheliste koridoride loomine, mis vastavad kaubaveoturu ühe või mitme segmendi selgelt määratletud erivajadustele.
(8)
Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav
Euroopa
raudteevõrgustik
tuleks
rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T)
ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) transpordikoridoridega
.
Selleks on vajalik nende kahe võrgustiku kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasoleva TEN-T
võrgu ja ERTMSi koridoridega
.
Lisaks sellele
tuleks
kehtestada ühenduse tasandil
ühtlustatud
kaubaveokoridore käsitlevad eeskirjad.
Vajaduse korral
tuleks
nende koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T,
teadusuuringute ja Marco Polo programmide ning muude ühenduse poliitikavaldkondade ja fondide, näiteks ühtekuuluvusfondi raames
.
(9)
Kaubaveokoridori loomisel tuleks arvesse võtta TEN-T võrgu Euroopa naabruspoliitika riikidele laiendamise kava erilist tähtsust, et tagada parem ühendus kolmandate Euroopa riikide raudteeinfrastruktuuriga.
(10)
Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole
paremad ja piisavad soodustused,
rajama
tõhusa ja ühtse kaubaveovõrgustiku loomiseks
tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks.
(11)
Kaubaveokoridori
loomisel
tuleks
aluseks võtta liikmesriikide ettepanekud, konsulteerides raudteeinfrastruktuuri- ettevõtjatega.
Järgmiseks
tuleks
see
heaks kiita
üleeuroopalisel
tasandil
läbipaistva ja
selgelt määratletud ▌menetluse alusel
.
Kaubaveokoridoride loomise kriteeriumide määratlemisel tuleks arvestada liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate konkreetsete vajadustega, jättes neile
piisava
otsustus- ja
juhtimisvabaduse ▌
.
(12)
Liikmesriikide
,
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate
ja raudtee-ettevõtjate
vahelise koostöö ergutamiseks peaks iga kaubaveokoridori toetama üks haldusorgan, mille moodustavad vastava kaubaveokoridori erinevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad.
(13)
Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridori loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava.
Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks
turu
vajadustele või ootustele ▌regulaarselt konsulteerida
kõigi kasutajatest raudtee-ettevõtjatega haldusorgani
määratletud
asjakohase
menetluskorra alusel.
(14)
Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus,
peaksid
liikmesriigid
,
asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad
ja raudtee-ettevõtjad, samuti – kui see on asjakohane – liikmesriigid ja kolmandad Euroopa riigid
omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes.
Investeeringute kava
tuleks
avaldada, et tagada teabe kättesaadavus
kaubaveokoridoris tegutseda võivatele raudtee-ettevõtjatele
.
Investeeringute kava peaks sisaldama toetusprojekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide veomahu suurendamiseks.
(15)
Samal põhjusel tuleb kaubaveokoridori tasemel kooskõlastada ka rasked hooldustööd, mis omavad väga tihti olulist mõju raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsusele, ning pidevalt avaldada selle kohta ajakohastatud teavet.
(16)
Kaupade ühendveoteenuste arendamiseks
vajaliku infrastruktuuri
ja süsteemide rajamine on samuti vajalik ühenduse raudteekaubaveo arengu soodustamiseks.
(17)
Asjaomased liikmesriigid ja pädevad riigisisesed kaubaveokoridori ohutusasutused võivad sõlmida kokkuleppeid ühelt poolt sõidukite ja teiselt poolt rongijuhtide
oskuste
vastastikuse tunnustamise kohta.
Kaubaveokoridoriga seotud liikmesriikide ohutusasutused peaksid tegema koostööd nende kokkulepete täitmise tagamiseks.
(18)
Et soodustada infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotluste rahuldamist rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste osutamiseks, on asjakohane rakendada kõigi kaubaveokoridoride jaoks universaalteenust.
Selleks tuleb kasutada olemasolevaid, eelkõige RailNetEurope'i algatusi.
RailNetEurope'i puhul on tegemist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostööorganiga, mis osutab teatavaid teenuseid rahvusvahelistele raudteekaubaveo-ettevõtjatele.
(19)
Arvestades erinevate veoliikide sõiduplaanide erinevust on soovitatav jälgida, et kaubaveoinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse
taotlused oleksid kooskõlas
reisijateveo vastavate taotlustega ▌, pidades eelkõige silmas nende taotluste sotsiaalmajanduslikku tähtsust.
Infrastruktuuri kasutustasud peaksid sõltuma eraldatud rongiliini kvaliteedist ja
usaldusväärsusest
.
(20)
Vedude hilinemise ja graafiku täpsuse suhtes väga tundlikke kaupu vedavatele rongidele
vastavalt haldusorgani määratlusele
peaks tagama piisavad eelised liiklushäirete esinemise korral.
(21)
Kaubaveokoridoris raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate vahelise konkurentsi arengu tagamiseks
peaksid
lisaks raudtee-ettevõtjatele või nende rühmitustele ▌ka
teised taotlejad saama
infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi esitada.
(22)
Kaubaveokoridori haldamise optimeerimiseks ja rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste parema sujuvuse ja toimivuse tagamiseks tuleb jälgida, et kaubaveokoridori erinevate võrkude vahel jaotuvate raudteeliikluse reguleerivate organite vahel toimiks tõhus koostöö.
Et tagada
raudteeinfrastruktuuri
parem kasutamine, on vaja kooskõlastada
kõnealuse
infrastruktuuri ja kaubaveokoridoris asuvate strateegiliste terminalide haldamist.
(23)
Et soodustada kaubaveokoridori
peamise infrastruktuuri
kasutamist käsitleva teabe kättesaadavust ja tagada mittediskrimineeriv juurdepääs kaubaveokoridoridele, on soovitatav anda kõigi rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate käsutusse kogu vastavat teavet koondav aruanne.
(24)
Et objektiivselt mõõta nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele ja tagada tõhus järelevalve nende meetmete üle, tuleks välja töötada ja regulaarselt avaldada kaubaveokoridoris osutatavate teenuste tulemuslikkuse näitajad.
Tulemuslikkuse näitajate määratlus tuleks koostada, konsulteerides sidusrühmadega, kes raudtee-kaubaveoteenuseid osutavad ja kasutavad.
▌
(25)
Kuna
käesoleva määruse eesmärki,
nimelt
kaubaveokoridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku
väljaehitamist,
ei
suuda
liikmesriigid
piisavalt saavutada
ning
käesoleva määruse ulatuse või toime tõttu on seda parem saavutada
ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5
sätestatud
subsidiaarsuse põhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud
proportsionaalsuse põhimõtte
kohaselt ei lähe
käesolev määrus
nimetatud
eesmärgi saavutamiseks
vajalikust kaugemale
.
(26)
Investeeringute kooskõlastamiseks ning raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamiseks
tuleks
kehtestada ausad eeskirjad, mis põhinevad koostööl raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, kes peavad osutama rahvusvahelise raudteekoridori raames raudteekaubaveo-ettevõtjatele kvaliteetset teenust.
(27)
Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta
vastavalt
nõukogu 28. juuni 1999. aasta
otsusele
1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused
EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
.
(28)
Komisjonile tuleks eelkõige
anda volitus
kehtestada
käesoleva määruse rakendamise tingimused ja kriteeriumid.
Kuna need
on
üldmeetmed ja nende
eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid,
täiendades
seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need ║vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a
sätestatud
kontrolliga regulatiivmenetlusele.
(29)
Käesoleva määruse eesmärk on suurendada raudteekaubaveo tõhusust teiste transpordiliikidega võrreldes, kuid seda eesmärki tuleks püüda saavutada ka poliitiliste meetmete ja liikmesriikide ning Euroopa Liidu rahalise osalemise kaudu.
Kooskõlastamine liikmesriikide vahel tuleks tagada kõrgeimal tasandil, et saavutada kaubaveokoridoride kõige tõhusam toimimine.
Rahalised kohustused seoses infrastruktuuri ja ERTMSi taolise tehnilise varustusega peaksid käesoleva määruse eesmärgiga paralleelselt olema suunatud raudtee kaubavedude läbilaskevõimsuse ja tõhususe suurendamisele,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Sisu ja kohaldamisala
1.
Käesoleva määrusega kehtestatakse konkurentsivõimeliseks kaubaveoks
kasutatavates rahvusvahelistes raudteekoridorides
("kaubaveokoridorid")
kulgeva
konkurentsivõimelise kaubaveo
Euroopa raudteevõrgustiku ║väljaehitamise ja organiseerimise eeskirjad.
Määrusega kehtestatakse kaubaveokoridoride valiku ja organiseerimise eeskirjad, samuti investeeringute kavandamise ja raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamise
koostööpõhimõtted
.
2.
Käesoleva määrusega reguleeritakse
raudteeinfrastruktuuri
haldamist ja kasutamist riigisisesteks ja rahvusvahelisteks raudteevedudeks, välja arvatud:
a)
eraldiseisvad kohalikud ja piirkondlikud võrgud, mis on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks raudteel,
välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamiseks kasutatakse kaubaveokoridori osa;
b)
võrgud, mis on ette nähtud üksnes linna- ja linnalähiliinide reisijateveo teenuste osutamiseks;
c)
piirkondlikud võrgud, mida kasutab piirkondlikeks kaubavedudeks üksnes raudtee-ettevõtja, kes ei kuulu
nõukogu 29. juuli 1991. aasta
direktiivi 91/440/EMÜ
(ühenduse raudteede arendamise kohta)
EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.
reguleerimisalasse, kuni kõnealuse võrgu läbilaskevõimsust soovib kasutada ka mõni teine taotleja;
d)
eraomandis
olev raudteeinfrastruktuur
, mis on ette nähtud üksnes infrastruktuuri omaniku oma kaubavedudeks.
Artikkel 2
Mõisted
1.
Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2
sätestatud
mõisteid.
2.
Lisaks lõikes 1 osutatud mõistetele kasutatakse veel järgmisi mõisteid:
a)
"kaubaveokoridor" – liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate Euroopa riikide territooriumile rajatud rongiliinid, mis ühendavad
kaht
või mitut strateegilist terminali ▌ning mis koosnevad ühest peateljest, alternatiivteedest ja neid ühendavatest liinidest, samuti
raudteeinfrastruktuur
ja
selle
varustus kaubaterminalides, rongide sorteerimis- ja koostamisjaamad ning neid ühendavad liinid
, kaasa arvatud kõik raudteega seotud teenused, mis on sätestatud direktiivi 2001/14/EÜ II lisas;
b)
"rakenduskava" – dokument, milles on esitatud strateegia║ ja vahendid, mida asjaomased isikud kavatsevad rakendada, et arendada kindlaksmääratud ajavahemikus vajalikke ja piisavaid kaubaveokoridori väljaehitamiseks vajalikke
meetmeid;
c)
"rasked hooldustööd" – igasugune raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse hooldamine või parandamine, mis on vajalik rongide liiklemiseks kaubaveokoridoris
ja mis on kavandatud vähemalt aasta varem
, arvestades hoolduseks reserveeritud infrastruktuuri läbilaskevõimsust kooskõlas direktiivi 2001/14/EÜ artikliga 28;
d)
"terminal" – kaubaveokoridoris asuv rajatis, mis on spetsiaalselt kohandatud kas kaubarongide lasti peale- ja/või mahalaadimiseks ning raudtee-kaubaveoveo teenuste ühendamiseks maantee-, mere-, jõe- ja õhuveo teenustega või kaubarongide koostamiseks või koosseisu muutmiseks;
e)
"strateegiline terminal" – kaubaveokoridori terminal, mis on avatud kõigile taotlejatele ning millel on
juba
oluline roll
või millele kavandatakse olulist rolli
kaubaveokoridoris toimuvas raudteekaubaveos;
f)
"universaalteenistus" – kaubaveokoridori
kõikide
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate asutatud ühisinstants, mis
pakub
taotlejatele
võimalust
taotleda ▌ raudteeliini kasutamist vähemalt ühte riigipiiri ületaval teekonnal.
II PEATÜKK
KONKURENTSIVÕIMELISEKS KAUBAVEOKS KASUTATAVA EUROOPA RAUDTEEVÕRGUSTIKU KONTSEPTSIOON JA HALDAMINE
Artikkel 3
Kaubaveokoridoride valik
1.
Kaubaveokoridor ühendab vähemalt kaht liikmesriiki ja võimaldab
rahvusvaheliste ja riigisiseste
raudteekaubaveo teenuste
kasutamist ▌.
Kaubaveokoridoril on järgmised omadused:
a)
koridor on TEN-T osa
või on vähemalt ühilduv TEN-T-ga või vajaduse korral ERTMSi transpordikoridoridega.
Vajaduse korral võivad koridori osaks olla ka teatavad TEN-T alla mittekuuluvad suure või potentsiaalselt suure kaubaveomahuga lõigud
;
b)
koridor võimaldab raudteekaubaveo olulist arengut
ning selles arvestatakse peamisi kaubavoogusid ja –vedusid
;
c)
koridor on sotsiaal-majandusliku analüüsi kohaselt põhjendatud.
Analüüsis käsitletakse mõju sellistele transpordisüsteemi osadele, kus kaubakoridori infrastruktuuri läbilaskevõimsuste eraldamine mõjutab märgatavalt reisijate- ja kaubavedu.
See hõlmab ühtlasi peamiste mõjude analüüsi väliskulude puhul;
d)
koridor võimaldab paremat ühendust piiriäärsete liikmesriikide ja nende naabruses asuvate kolmandate Euroopa riikide vahel;
e)
koridori toetatakse rakenduskavaga.
2.
Kaubaveokoridori
väljaehitamise või muutmise otsustavad
asjaomased liikmesriigid
pärast seda, kui nad on
komisjonile
teatanud oma kavatsusest, lisades sellele
koos asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostatud ettepaneku
ja
võttes arvesse
koridori kasutavate või selle kasutamisest huvitatud raudtee-ettevõtjate algatusi ja arvamusi ning
lisas esitatud kriteeriume.
Huvitatud raudtee-ettevõtjad võivad menetluses osaleda, kui neid puudutavad olulised investeeringud.
3.
Kaubaveokoridorid ehitatakse välja vastavalt järgmisele korrale:
a)
hiljemalt ...
*
Väljaannete talitus: üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.
peab iga liikmesriik, millel on vähemalt kaks
otserongiliini
teiste liikmesriikidega, vastu võtma vähemalt ühe kaubaveokoridori ehitamise ettepaneku;
b)
hiljemalt ...
**
Väljaannete talitus: kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.
* peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt ║ ühe kaubaveokoridori
.
▌
4.
Komisjon
võtab teadmiseks
lõikes 2 osutatud ettepanekud kaubaveokoridori väljaehitamiseks ja
uurib nende vastavust lisas sätestatud hindamiskriteeriumidele
.
Ta võib esitada vastuväiteid või teha muutmisettepanekuid vastavalt sellele, mida ta peab asjakohaseks
.
5.
Kaubaveokoridori võivad kuuluda kolmandate Euroopa riikide raudteevõrkude osad.
Vajaduse korral peavad need osad olema kooskõlas TEN-T poliitikaga.
▌
6.
Kui kahe või enama liikmesriigi vahel tekivad lahkhelid nende territooriumil asuva raudteeinfrastruktuuriga seotud kaubaveokoridori väljaehitamise või muutmisega seoses, konsulteerib komisjon ühe asjaomase liikmesriigi palvel sel teemal artiklis 18 osutatud komiteega.
Komitee arvamus edastatakse asjaomastele liikmesriikidele.
Asjaomased liikmesriigid võtavad seda arvamust lahenduse leidmisel arvesse.
7.
Meetmed, ║mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid
ja mis on seotud
lisa
kohandamisega
, võetakse vastu vastavalt
artikli 18 lõikes 3
osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
Artikkel 4
Kaubaveokoridoride haldamine
1.
Kaubaveokoridoriga seotud liikmesriigid teevad koostööd, et tagada kaubaveokoridori areng vastavalt selle rakenduskavale.
Nad määravad kaubaveokoridori üldeesmärgid ja jälgivad, et rakenduskava elluviimisel võetaks neid eesmärke arvesse.
2.
Iga kaubaveokoridori jaoks loovad ║asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad haldusorgani, mille ülesandeks on kaubaveokoridori rakenduskava
elluviimise ja ajakohastamise määratlemine ja
juhtimine.
Huvitatud raudtee-ettevõtjatel ja raudtee-ettevõtjate rühmitustel, kes koridori korrapäraselt kasutavad, on õigus osaleda selles organis konsultatiivsel alusel.
Haldusorgan esitab regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta asjaomastele liikmesriikidele,
samuti
vajaduse korral
komisjonile ning
Euroopa Parlamendi ja nõukogu
23. juuli 1996. aasta
otsuse nr 1692/96/EÜ
(üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta)
EÜT L 228, 9.9.1996
, lk 1.
artiklis 17a osutatud
ja kõnealuse kaubaveokoridoriga seotud
TEN-T prioriteetsete projektide Euroopa koordinaatoritele║.
3.
Asjaomased liikmesriigid võivad moodustada juhatuse, mille ülesandeks on haldusorgani koostatud koridori rakenduskava heaks kiita ja selle täideviimist jälgida.
Sel juhul saab juhatuse iga liige volitused liikmeriigi pädevalt asutuselt.
4.
Haldusorgan on sõltumatu juriidiline isik.
Haldusorgani võib asutada Euroopa majandushuvigrupina
nõukogu
määruse (EMÜ) nr 2137/85 EÜT L 199, 31.7.1985, lk 1.
tähenduses ning tal võib olla sellise grupi staatus.
5.
Haldusorgani liikmed määravad juhataja, kelle üks ametiaeg kestab vähemalt kolm aastat.
6.
Moodustatakse artiklis 9 osutatud kaubaveokoridori strateegiliste terminalide
, kaasa arvatud mere- ja siseveesadamate
haldajatest ja omanikest koosnev töörühm.
Töörühm võib esitada oma arvamuse iga sellise haldusorgani ettepaneku kohta, millel on otsene mõju strateegilistesse terminalidesse tehtavatele investeeringutele ja nende juhtimisele.
Haldusorgan ei või võtta vastu ühtegi otsust, mis on vastuolus töörühma arvamusega.
Artikkel 5
Kaubaveokoridori rakendusmeetmed
1.
Haldusorgani heakskiidetud
ja regulaarselt kohandatav
rakenduskava sisaldab
vähemalt
:
a)
kaubaveokoridori omaduste kirjeldust,
sealhulgas võimalikke kitsaskohti,
ning kaubaveokoridori
väljaehitamise lihtsustamiseks
vajalike meetmete
rakendusprogrammi
;
b)
lõikes 2
osutatud turu-uuringu peamisi andmeid;
c)
haldusorgani eesmärke
ja tema kava
kaubaveokoridori
tulemuslikkuse parandamiseks
vastavalt
artiklis
16
osutatud
sätetele
.
▌
2.
Viiakse läbi
turu-uuring
, mida korrapäraselt ajakohastatakse ja mis
hõlmab
ilmnenud
ja
oodatavaid
kaubaveokoridori liikluse arenguid ning sellega seotud transpordisüsteemi üksikasju
, eesmärgiga koostada ja vajaduse korral kohandada selle rakenduskava
.
Turu-uuringus analüüsitakse erinevate veoliikide arengut
ja see
sisaldab ka
artikli 3 lõike 1 punktis c
osutatud sotsiaal-majandusliku analüüsi peamisi üksikasju
, samuti kulude ja tulude ning pikaajalise finantsmõju võimalikke stsenaariume
.
3.
Koostatakse kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava.
Kava sisaldab eelkõige ühiseid eesmärke, tehnilisi lahendusi ja artiklites 7
kuni
16 osutatud raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse jaoks vajalike meetmete elluviimise ajakava.
Nende meetmetega välditakse või vähendatakse piiranguid, mis mõjutavad raudtee läbilaskevõimsust.
Artikkel 6
Taotlejatega konsulteerimine
1.
║Kaubaveokoridori kasutusloa taotlejate sobiva osaluse eesmärgil kehtestab haldusorgan konsultatsioonimehhanismid.
2.
Haldusorgan konsulteerib kaubaveokoridori kasutusloa taotlejatega,
sealhulgas raudteekaubaveo ettevõtjatega, reisijateveo operaatoritega, lastisaatjatega, ekspediitoritega ja neid esindavate organitega
enne rakenduskava heakskiitmist ja selle ajakohastamise käigus.
Haldusorgani ja taotlejate vahel tekkiva lahkarvamuse korral võivad taotlejad
edastada küsimuse artiklis 17 osutatud reguleerivatele organitele
.
III PEATÜKK
KAUBAVEOKORIDORI TEHTAVAD INVESTEERINGUD
Artikkel 7
Investeeringute kavandamine
1.
Haldusorgan töötab välja ja kiidab heaks:
a)
kaubaveokoridori infrastruktuuri tehtavate investeeringute ühise pikaajalise kava vähemalt kümneks aastaks;
b)
vajaduse korral kaubaveokoridori tehtavate investeeringute ühise keskpika (vähemalt kaheaastase) kava.
Investeeringute kavades on esitatud projektide nimekiri kaubaveokoridori
raudteeinfrastruktuuri
ja
selle
varustuse laiendamiseks, uuendamiseks või ümberkorraldamiseks
,
nende rahalised vajadused
ja rahastamisallikad
.
2.
Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad kaubaveokoridoris kasutatavate koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku strateegiat, mis vastab
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta
direktiivis 2008/57/EÜ
(ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine))
ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.
osutatud
raudteevõrgustike koostalitlusvõime peamistele
nõuetele
ja tehnilistele spetsifikatsioonidele.
Selle strateegia aluseks on nende süsteemide
kasutamise
kulude-tulude analüüs.
Strateegia peab olema kooskõlas koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku siseriiklike ja üle-euroopaliste kavadega, eelkõige ║ERTMSi leviku kavaga
,
samuti piiriüleste ühendustega ja kolmandate Euroopa riikide koostalitlusvõimeliste süsteemidega, kui see on asjakohane
.
3.
Vajaduse korral
osutatakse
investeeringute kavades ║ TEN-T programmi
või muude poliitikavaldkondade, fondide või programmide
raames ette nähtud ühendusepoolsele toetusele
ning näidatakse ära,
et kavades toodud strateegia
on
nendega
kooskõlas.
4.
Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad
▌
kaubaveokoridoris liiklevate kaubarongide veomahu suurendamise strateegiat,
nimelt tuvastatud kitsaskohtade kõrvaldamist, olemasoleva infrastruktuuri kaasajastamist ja uue infrastruktuuri ehitamist.
See strateegia võib
sisaldada meetmeid
kaubaveokoridoris liiklevate rongide pikkuse,
rööpmelaiuse, laadimisgabariitide, kiiruse piiramissüsteemide, veetava lasti
või teljekoormuse
suurendamiseks.
5.
Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad avaldatakse artiklis 15 osutatud
aruandes
ja neid ajakohastatakse regulaarselt.
Investeeringute kavad moodustavad kaubaveokoridori rakenduskava osa.
Artikkel 8
Tööde koordineerimine
Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastavad omavahel ▌ oma infrastruktuuri ja selle varustuse
kõikide
hooldustööde kavad
, mis piiraksid raudteevõrgu mahtu, valides töödeks sobiva viisi ja ajakava ning kooskõlas oma vastavate lepinguliste kohustustega, millele on osutatud direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 6.
Artikkel 9
Strateegilised terminalid
1.
Kokkuleppel artikli 4
lõikes 6
osutatud töörühmaga võtab haldusorgan vastu strateegiliste terminalide arendamise
ühtse
strateegia, et need terminalid vastaksid kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo vajadustele
, toimides eeskätt kaubaveokoridoridel paiknevate ühendveo-sõlmpunktidena
.
See hõlmab koostööd piirkondlike, kohalike ja liikmesriigi asutustega, maa eraldamist kaubaterminalide arendamiseks ja juurdepääsu hõlbustamist rahalistele vahenditele sellise tegevuse ergutamiseks.
Eeldatavale liiklusmahule tuginedes tagab haldusorgan, et strateegilistesse kohtadesse rajatakse piisavalt terminale
.
2.
Haldusorgan võtab vajalikud meetmed strateegia elluviimiseks.
Strateegia vaadatakse korrapäraselt üle.
IV PEATÜKK
KAUBAVEOKORIDORI HALDAMINE
Artikkel 10
Universaalteenistus rahvusvaheliste rongiliinide taotlemiseks
1.
Haldusorgan loob universaalteenistuse rongiliinide
taotlustele vastamiseks
kaubaveokoridoris vähemalt
üht
riigipiiri
ületavatele
või mitmeid raudteevõrke kasutavatele
kaubarongidele
.
2.
Konkreetseid kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid võib määrata täitma universaalteenistuse teeninduspunkti ülesandeid rongiliinide taotlejate jaoks.
3.
║Artiklis 17 osutatud asjaomased reguleerivad organid
tagavad
, et universaalteenistus töötaks läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.
Artikkel 11
Rongiliinide standardliigid kaubaveokoridorides
1.
Haldusorgan määratleb, millised
kaubarongiliinide liigid
on
kogu
kaubaveokoridoris lubatud
, ning ajakohastab seda teavet regulaarselt
.
Vähemalt üks liik
nende liiniliikide seas
(║'kiirveos") hõlmab
rongiliini
, millele tuleb ▌ tagada kiire ja täpse veo võimalused.
2.
Kaubaveo standardliikide
määratlemise kriteeriumid
otsustab haldusorgan pärast konsulteerimist taotlejatega, kes võivad kaubaveokoridori kasutada
.
Artikkel 12
Kaubarongidele eraldatud rongiliinid
1.
Lisaks
direktiivi 2001/14/EÜ artikli 20
lõikes 2 osutatud juhtudele
näevad
asjaomased
raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ette
reservvõimsuse, võttes aluseks turul vajatava reservvõimsuse hinnangu.
Nad avaldavad rongiliini esialgse sõiduplaani, mis on vajalik rahvusvaheliste
kiirveoste
liikumise nõuete täitmiseks
tulevasel eelarveaastal enne direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 18 osutatud sõiduplaani iga-aastast koostamist, võttes aluseks toimunud kaubaveo ja
käesoleva määruse artikli 5 lõikes 2
osutatud turu-uuringu.
2.
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad jätavad lõplikku sõiduplaani
pärast ühekordsetele taotlustele reageerimiseks asjakohase
reservläbilaskevõimsuse
vajaduse eelhindamist vastava reservi, tagades eraldatud rongiliini piisava kvaliteedi nii selle läbisõiduaja kui ka kiirveoste veo jaoks koostatud sõiduplaani osas,
, mis võimaldab neil direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 23 osutatud ühekordsetele läbilaskevõimsuse taotlustele kiiresti ja asjakohaselt reageerida. ▌
▌
3.
Välja arvatud vääramatust jõust tingitud juhtudel, ei või
käesoleva artikli kohaselt
kiirveose vedamiseks eraldatud rongiliini tühistada vähem kui
üks kuu
enne sõiduplaanis ettenähtud aega, kui asjaomane taotleja ei ole andnud tühistamiseks oma nõusolekut.
Taotleja võib pöörduda selles küsimuses reguleeriva organi poole.
Vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklile 27 võivad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad täpsustada oma võrguaruandes tingimused, mille kohaselt võtavad nad eraldamise käigus prioriteete määrates arvesse kiirveoste jaoks ettenähtud rongiliinide kasutamise varasemat taset.
4.
Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4
lõikes 6
osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada
käesoleva artikli kohaselt
läbilaskevõimsuse jaotuse optimaalne kooskõlastamine
, võttes arvesse artiklis 9 osutatud juurdepääsu strateegilistele terminalidele
.
5.
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad lisavad oma kasutustingimustesse tasu rongiliinide eest, mis on eraldatud, kuid mis jäävad kasutamata.
Sellise tasu määr on asjakohane, hoiatav ja mõjus.
Artikkel 13
Kinnitatud taotlejad
Erandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 16 lõikest 1 võivad peale raudtee-ettevõtjate ja nende rahvusvaheliste
rühmituste
teised taotlejad kaubaveoks rongiliine taotleda juhul, kui rongiliinid hõlmavad ▌mitut kaubaveokoridori osa.
Artikkel 14
Liikluse korraldamine
1.
Pärast kaubaveokoridori haldusorgani ettepanekut ning järgides lõikes 2 osutatud põhimõtteid ja plaane,
koostavad
ja avaldavad
kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad
direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3
ja I lisas
osutatud võrguaruandes tähtsuse järjekorra erinevate
rongiliinide, eelkõige hilinevatele rongidele eraldatud liinide
vahel liiklushäirete korral
igas kaubaveokoridori osas
.
2.
║Lõikes 1 osutatud tähtsuse järjekorras peab olema vähemalt ette nähtud, et
, välja arvatud tipptundidel, mille kohta käesolev lõige ei kehti, ei muudeta
oma rongiliini algsest korraldusest kinnipidavale kiirveost vedavale rongile määratud rongiliini
, kui see on vähegi võimalik, või vähemalt püütakse üldisi hilinemisi võimalikult vähendada, pöörates eriti tähelepanu kiirveoseid vedavate rongide hilinemistele
.
Haldusorgan töötab koos taotlejatega välja ja avaldab:
a)
rongide reguleerimise põhimõtted, mis tagavad, et kiirvedusid teenindatakse vähenenud läbilaskevõime eraldamisel parimate võimaluste kohaselt;
b)
neile põhimõtetele tuginevad situatsiooniplaanid juhuks, kui liiklus koridoris on takistatud.
Iga liikmesriik määratleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kaudu oma võrguaruandes tipptunnid.
Tipptunnid kehtivad ainult tööpäevadel ja on piiratud kõige rohkem kolme tunniga hommikul ning kõige rohkem kolme tunniga pärastlõunal.
Tipptundide kindlaksmääramisel võetakse arvesse piirkondlikku ja kaugliinide reisiliiklust.
3.
Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kehtestavad korra liikluse korraldamise kooskõlastamiseks kaubaveokoridoris.
4.
Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4
lõikes 6
osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada raudteeinfrastruktuuri ja artiklis 9 osutatud strateegiliste terminalide ja raudtee-infrastruktuuri kasutamise optimaalne kooskõlastamine.
Artikkel 15
Teave kaubaveokoridori kasutamise tingimuste kohta
Haldusorgan koostab ja avaldab
aruande
, mis sisaldab:
a)
vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 osutatud korrale koostatud riigisisestes võrguaruannetes sisalduvat kogu teavet kaubaveokoridoride kohta;
b)
strateegiliste terminalide nimekirja ja omadusi ning kogu teavet strateegilistele terminalidele juurdepääsu tingimuste ja korra kohta.
Artikkel 16
Teenuse kvaliteet kaubaveokoridoris
1.
Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad tagavad kaubaveokoridoris rakendatavate direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 11
osutatud
toimivusskeemide kooskõla.
Seda kooskõla kontrollivad reguleerivad organid, mis teevad kontrollimisel koostööd vastavalt käesoleva määruse artikli 17 lõikele 1.
2.
Et mõõta teenuse kvaliteeti ning kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo rahvusvaheliste ja riigisiseste teenuste tulemuslikkust,
konsulteerib
haldusorgan
taotlejatega, kes koridori tõenäoliselt kasutavad, ning raudtee kaubaveoteenuste kasutajatega
kaubaveokoridori
tulemuslikkuse näitajate osas.
Pärast konsulteerimist määratleb haldusorgan
tulemuslikkuse näitajad ja avaldab need vähemalt üks kord aastas.
▌
Artikkel 17
Reguleeriv organ
1.
Kaubaveokoridoride eest vastutavad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud reguleerivad organid teevad koostööd järelevalve teostamisel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejate rahvusvahelise tegevuse üle kaubaveokoridoris.
Nad konsulteerivad omavahel ja vahetavad teavet.
Vajaduse korral küsivad nad oma haldusalasse kuuluva liikmesriigi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt vajalikku teavet.
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja muud kolmandad osapooled, kes on seotud rahvusvaheliste läbilaskemahtude jaotamisega, on kohustatud esitama asjaomastele reguleerivatele organitele viivitamata kogu vajaliku teabe rahvusvaheliste rongiliinide ja läbilaskemahtude kohta, mille eest nad vastutavad.
2.
Mõne taotleja esitatud kaebuse korral raudteekaubaveo rahvusvaheliste teenuste suhtes või
tavapärase
uurimise raames konsulteerib asjaomane reguleeriv organ kõigi teiste liikmesriikide reguleerivate organitega, kelle territooriumi läbib
asjaomane
kaubaveokoridor, ja palub neil enne oma otsuse vastuvõtmist esitada vajalik teave.
Teised reguleerivad organid esitavad kogu teabe, mida neil endil on ║ siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt õigus küsida.
Vajaduse korral edastab kaebusega tegelev või
tavapärase
uurimise algatanud reguleeriv organ toimiku pädevale reguleerivale organile juhtumi osapoolte suhtes meetmete võtmiseks
vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artikli 30 lõigetega 5 ja 6 kehtestatud menetlusele
.
V PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 18
Komitee
1.
Komisjoni abistab komitee.
2.
Käesolevale lõikele
viitamisel
kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse
selle
otsuse artikli 8 sätteid.
▌
3
.
Käesolevale lõikele
viitamisel
kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1
kuni
4 ja artiklit 7, võttes arvesse
selle
otsuse artikli 8 sätteid.
▌
Artikkel 19
Erand
Vajaduse korral võib liikmesriik teha erandi käesoleva määruse sätetest.
Selleks esitab ta komisjonile põhjendatud erandi tegemise taotluse.
Komisjon teeb otsuse taotluse suhtes vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele, võttes arvesse nii geograafilist asendit kui ka raudteekaubaveo teenuste arengut erandi tegemise taotluse esitanud liikmesriigis.
Artikkel 20
Määruse rakendamise jälgimine
Asjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile iga kahe aasta järel alates kaubaveokoridori väljaehitamisest aruande artikli 4 lõikes 1 osutatud koostöö tulemuste kohta.
Komisjon analüüsib aruannet ja teavitab sellest artiklis 18 osutatud komiteed.
Artikkel 21
Aruanne
Komisjon vaatab korrapäraselt läbi käesoleva määruse
kohaldamise
.
Ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimese aruande
hiljemalt
... *
Väljaannete talitus: viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.
ja seejärel iga kolme aasta järel.
Artikkel 22
Ülevaatamine
Kui TEN-T tegevussuuniste ülevaatamise käigus vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud
menetlusele
leiab komisjon, et on asjakohane
kohandada
käesolevat määrust ║ vastavalt nendele tegevussuunistele, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta.
Samuti võib teatavate käesoleva määruse alusel tehtud otsuste puhul tekkida vajadus TEN-T tegevussuunised läbi vaadata.
Artikkel 23
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides
║,
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
LISA
Kaubaveokoridori väljaehitamise ettepanekute hindamiskriteeriumid
Artiklis 3 osutatud kaubaveokoridoride valik ja konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku väljaehitamine toimub järgmiste kriteeriumide alusel:
a)
asjaomaste liikmesriikide vahel on olemas kavatsuste protokoll, mis kinnitab nende soovi kaubaveokoridor välja ehitada;
▌
b)
kui kaubaveokoridori marsruut ühtib ühe või mitme TEN-T prioriteetse projekti
Vt
otsuse nr 1692/96/EÜ III
lisa
.
mõne lõiguga (või selle osaga), ühendatakse see kaubaveokoridoriga, välja arvatud juhul, kui see kaubaveokoridor on ette nähtud reisijateveo
teenuste
osutamiseks;
c)
kavandatav kaubaveokoridor läbib vähemalt kolme liikmesriigi territooriumi või vähemalt kahe liikmesriigi territooriumi, kui kavandatava kaubaveokoridori raudteejaamade vaheline kaugus on üle 500 kilomeetri;
d)
kaubaveokoridori majanduslik teostatavus ja selle sotsiaal-majanduslik kasu;
e)
liikmesriikide kavandatavate kaubaveokoridoride ühilduvus, et jõuda konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku rajamiseni;
f)
ühilduvus olemasolevate Euroopa raudteevõrgustike, näiteks ERTMSi koridoride ja RailNetEurope'i määratletud koridoridega;
g)
hea ühenduse olemasolu teiste veoliikidega, eelkõige tänu strateegiliste terminalide piisavale võrgule, sealhulgas nii meresadamates kui ka sisemaal;
h)
artiklite 4 kuni 16 sätete rakendamiseks kavandatav lähenemisviis.
