LÕPLIK
A6-0061/2005
21.3.2005
***I
RAPORT
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek põhjavee kaitse kohta reostuse eest
(KOM(2003)0550 – C5‑0447/2003 – 2003/0210(COD))
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon
Raportöör:
Christa Klaß
PE 349.868v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus häälteenamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine) häälteenamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine) häälteenamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi koosseisu enamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus parlamendi koosseisu enamus v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ja ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine) häälteenamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine) häälteenamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi koosseisu enamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine) häälteenamus ühise seisukoha heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb Euroopa Komisjoni poolt ette pandud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud tehnilistele osakondadele ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselgelt valed või puuduvad lõigud mõnes tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate tehniliste osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................49
MINORITY OPINION.............................................................................................................52
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS............53
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonI ARVAMUS ............................62
MENETLUS..............................................................................................................................79
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta põhjavee kaitse kohta reostuse eest
( KOM(2003)0550 – C5‑0447/2003 – 2003/0210(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2003)0550 )
ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel Euroopa Komisjon parlamendile ettepaneku esitas ( C5‑0447/2003 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja põllumajanduskomisjoni arvamusi ( A6‑0061/2004 );
1. kiidab Euroopa Komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub Euroopa Komisjonil asi uuesti parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja Euroopa Komisjonile.
Euroopa Komisjoni ettepanek
Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Pealkiri
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek põhjavee kaitsmise kohta reostamise eest
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek põhjavee kaitsmise kohta keemilise reostamise ja halvenemise eest
Justification
The proposal deals with chemical pollution of groundwater only.
This should be specified in the title of the directive.
The new Directive goes beyond the scope of Article 17 of Directive 2000/60/EC and also contains provisions concerning the transition from and the preservation of the achievements made under the groundwater Directive 80/68/EEC, which expires by 2013 at the latest, with the aim of preventing or restricting input of hazardous substances.
In addition, the aim is also to prevent not only the pollution but, in particular, the deterioration of groundwater caused by further discharges.
Muudatusettepanek 2
Põhjendus 1
1) Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida tuleks sellisena kaitsta reostuse eest.
1) Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida tuleb sellisena kaitsta halvenemise ja keemilise reostuse eest.
See on eriti oluline põhjaveest sõltuvate ökosüsteemide puhul ja põhjavee kasutamisel inimeste joogiveena.
Justification
The new Groundwater Directive must fully adopt the approach taken by the framework directive, 80/68/EEC, in order to safeguard the precautionary provisions of groundwater protection and thereby prevent or control any deterioration of groundwater as a result of new input.
'Should' is not correct when compared with the English original, which says 'must'.
This should also be checked in the rest of the text and in the other language versions.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 1 a (uus)
1 a) Põhjavett on vaja kaitsta sel moel, et heakvaliteedilise joogivee tagamiseks piisab tavalisest puhastamisest vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eesmärkidele.
Muudatusettepanek 4
Põhjendus 2 a (uus)
2 a) Põhjavesi on kõige tundlikum ja kõige suurem mageveekogum ELis ning ennekõike avaliku joogiveevarustuse peamine allikas.
Kaitsetase uute ainete vettejuhtimise ja kadude vastu peab olema vähemalt võrreldav heas keemilises seisundis pinnavee omaga.
Reostuse ja halvenemise tõttu tekivad sageli pöördumatud kahjustused.
Muudatusettepanek 5
Põhjendus 3
3) Keskkonna tervikuna ja inimeste tervise kaitsmise huvides tuleks kahjulike saasteainete kontsentratsiooni põhjavees vältida, ära hoida või vähendada.
3) Keskkonna tervikuna ja inimeste tervise kaitsmise huvides tuleb saasteainete kahjulikku kontsentratsiooni põhjavees vältida, ära hoida või vähendada.
Muudatusettepanek 6
Põhjendus 4
4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, sisaldab ulatuslikke sätteid põhjavee kaitse ja säilitamise kohta.
Nimetatud direktiivi artikli 17 kohaselt tuleb võtta vastu erimeetmed põhjavee reostuse ärahoidmiseks ja piiramiseks, sealhulgas kriteeriumid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ning kriteeriumid oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ja tendentsi pöördumise lähtepunktide kindlaksmääramiseks.
4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, sisaldab määravaid sätteid põhjavee kaitse ja säilitamise kohta.
Nimetatud direktiivi artikli 17 kohaselt tuleb võtta vastu erimeetmed põhjavee reostuse ärahoidmiseks ja piiramiseks, sealhulgas kriteeriumid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ning kriteeriumid oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ja tendentsi pöördumise lähtepunktide kindlaksmääramiseks.
Justification
From the context and previous experience, it is clear that Directive 2000/60/EG does not set out extensive and definitive provisions for groundwater.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 4 a (uus)
4 a) Tuleks kehtestada ka kriteeriumid selliste mõjude hindamiseks, mida põhjustab veekihtide veevarude vähenemine keskkonnale.
Vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 8 tuleb jälgida veekogude kvantitatiivset seisundit.
Justification
When the quality of groundwater bodies is being assessed, the effect of any reduction in water volumes cannot be ignored, since such reduction leads to an increase in the concentration of natural pollutants such as sulphate.
The proposal for a directive is rather vague as regards the quantitative monitoring of groundwater provided for in Article 8 of the Framework Directive on water.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 5 a (uus)
5 a) Mõnes piirkonnas võib põhjavee kaitsmine vajada muudatusi põllumajandus- või metsanduspraktikas, millega võib kaasneda sissetuleku kadu.
Seda tuleb arutada kohaliku arengukava arendamisel reformitud ühtse põllumajanduspoliitika raames.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 5 b (uus)
5 b) Liikmesriikide poolt rakendatavate erinevate väärtuslävede mõju keskkonnakaitse tasemele ja siseturu toimimisele tuleb analüüsida.
Muudatusettepanek
10
Põhjendus 6
6) On vaja kehtestada kriteeriumid saasteainete sisalduse oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punkti kindlaksmääramiseks, võttes arvesse sellega seotud veeökosüsteemide või sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide suhtes esineva kahjuliku mõju tõenäosust.
On vaja kehtestada kriteeriumid saasteainete sisalduse oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks , veekogude suuruse oluliste langustendentside kindlaksmääramiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punkti kindlaksmääramiseks, võttes arvesse sellega seotud veeökosüsteemide või sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide suhtes esineva kahjuliku mõju tõenäosust.
Justification
When the quality of groundwater bodies is being assessed, the effect of any reduction in water volumes cannot be ignored, since such reduction leads to an increase in the concentration of natural pollutants such as sulphate.
Quantitative monitoring must therefore be carried out and the starting points for trend reversal must be established.
Muudatusettepanek 11
Põhjendus 7
7) Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 22 lõike 2 kolmanda taande kohaselt tunnistatakse nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest alates 22. detsembrist 2013 kehtetuks.
Et tagada direktiivi 80/68/EMÜ kaitsesüsteemi järjepidevus saasteainete otse- ja kaudsete heidete suhtes põhjavette, tuleb luua seos ka direktiivi 2000/60/EÜ asjaomaste sätetega.
7) Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 22 lõike 2 kolmanda taande kohaselt tunnistatakse nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest alates 22. detsembrist 2013 kehtetuks.
Et tagada direktiivi 80/68/EMÜ kaitsesüsteemi järjepidevus saasteainete otse- ja kaudsete heidete suhtes põhjavette, tuleb luua seos ka direktiivi 2000/60/EÜ asjaomaste sätetega või võtta need õigusliku seisundi säilitamiseks käesolevasse direktiivi üle .
Justification
Amendment consistent with the adoption in full of the precautionary approach from Directive 80/68/EEC and for clarification.
Muudatusettepanek
12
Põhjendus 7 a (uus)
7 a) Tuleb selgitada, milliste ainete heidet tuleb vältida ja piirata.
Seejuures tuleb võtta eriti arvesse ka teaduslikult põhjendatud teadmisi problemaatiliste ainete nagu näiteks aktiivsete endokriinsete ainete kohta.
1) Vt siinkohal Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 1998. aasta resolutsiooni sisesekretsiooni häirivate kemikaalide kohta (EÜT C 341, 9.11.1998, lk 37) ja 26. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta, mis käsitleb ühenduse strateegiat sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate suhtes – ained, mida kahtlustatakse häirivas mõjus inimeste ja metsloomade hormoonsüsteemile (EÜT C 197, 12.7.2001, lk 409).
Muudatusettepanek
13
Põhjendus 7 b (uus)
7 b) Kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 3 punktiga f tuleb põhjavee kogumist ja taastamist lugeda vastava loa korral lubatavaks praktikaks ja tunnustada seda kui veeressursside haldamise väärtuslikku meetodit.
Justification
In the criteria for good chemical status a reference is made to 50 mg/l for nitrates and 0.1 microgram/l for pesticides.
Additionally, via a reference to the WFD, it is stated that groundwater quality may not interfere with the ecological quality of the surface water.
This amendment creates a link with the use of groundwater as source of the drinking water supply in the criteria for assessing good groundwater chemical status.
Muudatusettepanek
14
Põhjendus 7 c (uus)
7 c) Võimaluse korral peaksid liikmesriigid kasutama olemasolevat statistika menetluskorda eeldusel, et viimane vastab rahvusvahelistele standarditele ja soodustab seiretulemuste võrdlemist liikmesriikide vahel pikema aja jooksul.
Justification
Attention and effort should be concentrated on achieving the objectives.
Unnecessary bureaucracy, such as the duplication of statistical procedures, should be avoided.
Muudatusettepanek
15
Artikkel 1
Käesolev direktiiv kehtestab vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõigetele 1 ja 2 eriomased meetmed põhjavee reostamise ennetamiseks ja kontrollimiseks.
Need meetmed hõlmavad ennekõike:
Käesolev direktiiv kehtestab vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõigetele 1 ja 2 eriomased meetmed põhjavee keemilise reostamise ennetamiseks ja kontrollimiseks.
Need meetmed hõlmavad ennekõike:
a) kriteeriumeid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ning
a) kriteeriumeid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks;
a a) kriteeriumeid, millega hinnatakse vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ veekihtide veevarude olulise vähenemise mõju keskkonnale ja säästvale arengule;
b) kriteeriumeid oluliste ja püsivate kasvutendentside ja nende langusele pöördumise kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks.
b) kriteeriumeid oluliste ja püsivate kasvutendentside ja nende langusele pöördumise kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks ning
Käesolev direktiiv kehtestab ühtlasi nõude ennetada või piirata saasteainete kaudset heidet põhjavette.
b a) nõuet ära hoida või piirata saasteainete kaudset sattumist põhjavette.
Käesolev direktiiv täpsustab direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punktides b) ja i) toodud nõuet ennetada või piirata põhjavee saastamist ja kõigi põhjaveekogumite seisundi halvenemist.
Justification
Establishing requirements for indirect discharges is one of the main objectives of this directive and should be put on the same footing as the objectives set out in subparagraphs (a) and (b).
When the quality of groundwater bodies is being assessed, the effect of any reduction in water volumes cannot be ignored, since such reduction leads to an increase in the concentration of natural pollutants such as sulphate.
The proposal for a directive is rather vague as regards the qualitative monitoring of groundwater provided for in Article 8 of the Framework Directive on water..
Indirect discharges is a new concept and should be introduced.
The Water Framework Directive uses only the general term input and the specific term direct discharge.
Muudatusettepanek
16
Artikli 1 lõige 2 a (uus)
Käesolev direktiiv, mis on direktiivi 2000/60/EÜ edasiarendus, eeldab, et liikmesriigid ja veevarude säästva majandamise eest vastutavad ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed põhjavee varude kirjeldamiseks ja seisukorra hindamiseks.
Need, direktiivi 2000/60/EÜ lisades II (punkt 2), IV ja V kirjeldatud meetmed hõlmavad põhjaveekogumite asukohtade ja piiride määratlemist, nende geoloogilisi ja hüdroloogilisi näitajaid, taastumisvõimet ja tootlikkust, valglaid, veevõtukohti ja liigse tarbimise ning reostamisega seotud riske.
Justification
Since this proposal is a further development of Directive 2000/60/EC, it should be made clear that some of the instruments of the Framework Directive are necessary for adequate protection of groundwater.
Muudatusettepanek 17
Artikli 2 punkt 1
1. "väärtuslävi" tähendab saasteaine põhjavees sisalduva koguse piirangut , mille ületamise tulemusena võib põhjaveekogumi või põhjaveekogumite keemilist seisundit pidada halvaks.
1. "põhjavee kvaliteedistandardid" tähendab põhjavees sisalduva teatud saasteaine , saasteainete rühma või indikaatori kontsentratsiooniväärtusi , mille ületamise tulemusena võib põhjaveekogumi või põhjaveekogumite keemilist seisundit pidada halvaks.
(See muudatus esineb tekstis läbivalt.
Muudatusettepaneku vastuvõtmise korral tuleb muudatused teha kõikidesse vastavatesse kohtadesse terviktekstis)
Justification
No new concepts should be introduced here.
In essence the reference is to quality standards or targets, as already incorporated in EU law.
Muudatusettepanek
18
Artikli 2 punkt 2
2. "oluline ja jätkuv kasvutendents" tähendab märkimisväärset saasteaine kontsentratsiooni kasvu, võrreldes seireprogrammi, mida mainib direktiivi 2000/60/EÜ artikkel 8, algul mõõdetud kontsentratsiooniga, võttes arvesse kvaliteedistandardeid ja väärtuslävesid.
2. "oluline ja jätkuv kasvutendents" tähendab statistiliselt ja keskkonna seisukohalt märkimisväärset saasteaine kontsentratsiooni kasvu põhjavees .
Justification
An upward trend may be confidently detected as being present in groundwater but be of no environmental consequence.
The Commission’s proposal to fix the date against which trends are assessed would exclude trend assessment of pollutants not monitored at the start of the monitoring programmes but identified later.
This would lead to incomplete environmental protection.
The proposed amendment requires Member States to focus their efforts on reversing trends which could have environmentally significan t consequences.
The amendment therefore ensures a proportionate approach that is environmentally- and cost- effective.
A starting point for trend reversal will need to be identified in the relevant Annex.
Muudatusettepanek
19
Artikli 2 punkt 3
3. "kaudsed heited põhjavette" on saasteainete heited põhjavette pärast nõrgumist läbi pinnase või aluspinnase.
3. "kaudsed heited põhjavette" on saasteainete , heitmete ja kadude sattumine põhjavette, kuni ei ole tegu otsese sattumisega põhjavette direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 punkti 32 tähenduses, kuid mis võivad põhjustada põhjavee reostust ja halvenemist.
Justification
Editorial change, see also justification to Amendment 1 and justification in the Klaß report to the definition of deterioration.
Muudatusettepanek
20
Artikli 2 punkt 3 a (uus)
3 a. "põhjavette viimine" on saasteainete otsene või kaudne sattumine põhjavette inimtegevuse tagajärjel.
Muudatusettepanek 21
Artikli 2 punkt 3 b (uus)
3 b. "halvenemine" on igasugune väike inimtegevusest tulenev ja püsiv saasteainete kontsentratsiooni suurenemine põhjavees võrreldes senise olukorraga.
Justification
The term 'deterioration' is introduced in Article 4, paragraph 1, point (b) (i)but is not defined, which gives rise to ongoing debate as to the object of this paragraph.
A definition is also important because the term 'pollution' is used in Directive 2000/60/EC in two senses.
Firstly, within the meaning of the definition of 'pollution' in Article 2 of Directive 2000/60/EC, it is to be construed as a risk threshold which requires poor chemical status to be changed to good.
Secondly, it is also used to refer to deterioration in good status, e.g. as in Article 4, paragraph 1, point (b) (iii), the provisions concerning trends.
Clarification is needed here.
Muudatusettepanek
22
Artikli 2 punkt 3 c (uus)
3 c. " taustsisaldus" on aine sisaldus põhjaveekogumis, milles puuduvad või milles esineb väga vähe selle keemilise koostise suhtes mõjuvaid inimtekkelisi muutusi.
Muudatusettepanek 23
Artikli 2 punkt 3 d (uus)
3 d. "minevikus saastunud maa-alad" on kasutusest kõrvaldatud jäätmete kõrvaldamisettevõtted ja muud alad, kus on jäätmeid töödeldud, ladustatud või ladestatud (vanad ladestused) ning kasutusest kõrvaldatud käitiste alad ja muud alad, kus on käsitletud saasteaineid, mis võivad punktreostusallikatena põhjustada pinnase ja põhjavee reostust ning mida ELi õigus ei ole seni hõlmanud.
Justification
The term 'historical contaminated site', used in the following text to distinguish particularly contaminated risk areas which probably cannot be rehabilitated by 2015 or 2027, is not interpreted in a uniform manner in the Member States and must therefore be defined
Muudatusettepanek
24
Artikli 2 punkt 3 e (uus)
3 e. "aine baassisaldus" põhjaveekogumis on vaatlusaastatel 2007 ja 2008 mõõdetud aine keskmine sisaldus vee raamdirektiivi artikli 8 raames kehtestatud seireprogrammide abil.
Muudatusettepanek 25
Artikli 3 pealkiri
Kriteeriumid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks
Kriteeriumid põhjaveekogumi hea keemilise seisundi hindamiseks ja liigitamiseks
Justification
Good chemical status is determined for a body of groundwater.
This Article is not solely concerned with the report to be drawn up in 2005 but also with subsequent work.
Muudatusettepanek 26
Artikli 3 sissejuhatav osa
Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 ning selle II lisa punktide 2.1 ja 2.2 kohase kirjelduse andmiseks vaadeldakse põhjaveekogumit või põhjaveekogumirühma hea keemilise seisundiga põhjaveena, kui:
Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 ning selle II lisa punktide 2.1 ja 2.2 kohase kirjelduse andmiseks ning selle artikli 8 ja V lisa punktide 2.4.5 ja 2.5 kohase liigitamise teostamiseks vaadeldakse põhjaveekogumit või põhjaveekogumirühma hea keemilise seisundiga põhjaveena, kui:
Justification
Clarifying reference to the applicable provisions of Directive 2000/60/EC.
It is not groundwater in general but only bodies of groundwater at risk within the meaning of Article 5 of Directive 2000/60/EC which should be inspected and classified as good or poor.
Muudatusettepanek 27
Artikli 3 lõige 1 a (uus)
Hea keemilise seisundi põhjavee kvaliteedistandardid põhinevad inim- ja ökotoksikoloogilistel kriteeriumitel, millega täpsustatakse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 2 lõike 3 reostuse määratlust.
Justification
The Commission's argument that no further quality standards for good chemical status could be proposed owing to a lack of data is not valid.
It would also have to apply to the Member States since the Commission is relying on Member States' data.
The root of the problem is rather that the target for good chemical status is too stringent.
It must be guided by the definition of pollution in Directive 2000/60/EC and the quality standards derived therefrom.
This is also set out in Article 17 of the above Directive.
Such values are not based on the natural values of a body of groundwater, which may actually be very different depending on hydrogeological conditions, but on a definition of pollution in the sense of protection against risk.
For this purpose, however, uniform, human and eco-toxicologically justified values can be laid down for all aquifers.
Article 6 lays down the priority for groundwater protection in the form of the strict precautionary approach to prevent deterioration of groundwater quality as a result of (future) discharge and input, whereas the provisions referred to here concern (historical) existing cases of deterioration.
Steps must be taken in this connection to ensure that no disproportionate expenditure is incurred.
Muudatusettepanek 28
Artikli 3 lõige 1 b (uus)
Vastavus standarditele põhineb võrdlusel seireväärtuste aritmeetiliste keskmistega igas mõõtmiskohas põhjaveekogumis või põhjaveekogumirühmas, mille ohustatus on vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 5 läbi viidava analüüsi alusel kindlaks tehtud.
Üksikute mõõtepunktide mõõtmistulemused, mis ei vasta standardile, määravad liigitust ainult juhul, kui mõõtmispunkt, vastates spetsialisti kinnituse kohaselt käesoleva direktiivi I lisa osale A, iseloomustab põhjaveekogumi või selle osa reostust.
Justification
Classification of the body of groundwater as of good or poor status on the basis of measurements is a key feature of the Directive.
There must therefore be clear provisions as to how classification is to be effected.
The text of paragraph 1 (b) is in footnote 22 to Annex I. However, because of its importance, the text must be incorporated into Article 3.
The additional text is to clarify that, in the event of the standard being exceeded at a measuring point, tests should be carried out to ascertain whether the findings obtained also apply to the whole of the body of groundwater.
If the measuring point is not representative of the body of groundwater, or at least a part of it, it will not be used to determine classification.
Classification of a body of groundwater always requires an assessment by experts.
Muudatusettepanek
29
Artikkel 3 a (uus)
Artikkel 3 a
Põhjavee keemilise seisundi hindamine
1.
Liikmesriigid liigitavad põhjaveekogumi head keemilist seisundit omavaks, kui põhjavee kvaliteedistandardid ei ületa üheski seirepunktis direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 ja selle V lisa alusel põhjavee keemilise seisundi hindamiseks sätestatud nõudeid.
2.
Põhjavee kvaliteedistandardi ületamisel mõnes seirepunktis peavad liikmesriigid välja uurima, kas näitude ületamine viitab sellele, et:
i) üks või mitu direktiivi 2000/60/EÜ V lisa tabelis 2.3.2 sätestatud põhjavee hea keemilise seisundi tingimustest ei ole täidetud või
ii) joogivee varud ei ole kaitstud vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 7.
3.
Põhjaveekogumi keemilist seisundit peetakse halvaks üksnes juhul, kui lõikes 2 viidatud uuringu käigus selgub, et üks või mitu lõike 2 punktis i või ii sätestatud tingimust on kohaldatavad.
Justification
The technical challenges of understanding what is going on in the groundwater contained in underground strata are immense.
For example, the quality of groundwater found by drilling down at one point and to one depth in a body of groundwater may be entirely different from the quality only a few metres away.
This amendment ensures that Member States take the necessary action to assess whether the conditions required for good groundwater chemical status are being met.
It is based on an investigative approach to make a sensible and site-specific assessment of the true condition of a body of groundwater and adds a condition to protect drinking water sources in accordance with the WFD.
Muudatusettepanek 30
Artikli 4 pealkiri
Väärtusläved
Siseriiklikul tasandil, valglapiirkonna tasandil või põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma tasandil kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardid
Justification
No new concepts should be introduced here.
Muudatusettepanek 31
Artikli 4 lõige 1
1.
Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 ning selle II lisa punktide 2.1 ja 2.2 kohase kirjeldusprotsessi alusel kehtestavad liikmesriigid vastavalt selle direktiivi II lisas sätestatud menetlusele ning arvestades majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid 22. detsembriks 2005 väärtusläved kõikide saasteainete suhtes, mis põhjustavad nende territooriumil põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma liigitamist ohustatuks.
Liikmesriigid kehtestavad väärtusläved vähemalt selle direktiivi III lisa osades A.1 ja A.2 nimetatud saasteainete suhtes.
Neid väärtuslävesid kasutatakse muu hulgas põhjavee seisundi kontrollimisel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 lõikele 2.
1.
Vajaduse korral kehtestavad liikmesriigid lisaks põhjavee kvaliteedistandardid vastavalt artikli 3 ja II lisa sätetele kõikide täiendavate saasteainete suhtes, mis põhjustavad nende territooriumil määravalt vajadust liigitada põhjaveekogum või põhjaveekogumirühm ohustatuks.
Neid põhjavee kvaliteedistandardeid kasutatakse muu hulgas põhjavee seisundi kontrollimisel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 lõikele 2.
Neid väärtuslävesid võib kehtestada siseriiklikul tasandil, valglapiirkonna tasandil või põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma tasandil.
Neid põhjavee kvaliteedistandardeid võib kehtestada siseriiklikul tasandil, valglapiirkonna tasandil või põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma tasandil, mis on tunnistatud ohus olevaks .
Justification
This amendment follows from the deletion of the term 'threshold values' and the amendment of the annexes through moving the substance parameters from Annex III to Annex I. The criteria governing the national quality standards are already set out in Article 3 and Section 2.3.5 of Annex V of Directive 2000/60/EC.
Further clarification that the threshold value only apply to bodies of groundwater characterised as being at risk.
Muudatusettepanek
32
Artikli 4 lõike 1 lõik 2 a (uus)
Liikmesriigid võivad sätestada, et põhjavee kvaliteedistandardite kehtestamisel arvestataks vees looduslikult sisalduvate ainete tasemetega.
Justification
When establishing threshold values, account must be taken of substances naturally present in water so as not to exclude any new human activity.
Muudatusettepanek
33
Artikli 4 lõige 1 a (uus)
1 a.
Nende põhjaveekogude puhul, mis asuvad rahvusvahelises valglapiirkonnas, peavad asjaga seotud liikmesriigid ühiselt, nende riiklikke ja piirkondlikke tingimusi arvesse võttes määrama kindlaks põhjavee kvaliteedistandardid ja hindamismeetodid, et oleks võimalik kirjeldada kriteeriumeid põhjavee keemilise seisundi hindamiseks.
Kui liikmesriigid ei suuda kokkuleppele jõuda võivad nad vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 12 pöörduda komisjoni poole, kellel on kuus kuud vastuse andmiseks.
Justification
Disagreement between Member States must not lead to inaction.
Muudatusettepanek 34
Artikli 4 lõige 2
2.
Liikmesriigid esitavad komisonile hiljemalt 22. juuniks 2006 kõikide saasteainete nimekirja, mille suhtes nad on kehtestanud väärtusläved .
Iga nimekirjas oleva saasteaine kohta esitavad liikmesriigid käesoleva direktiivi III lisa B osas sätestatud teabe.
2.
Liikmesriigid esitavad komisonile hiljemalt 22. juuniks 2006 kõikide saasteainete nimekirja, mille suhtes nad on kehtestanud põhjavee kvaliteedistandardid .
Iga nimekirjas oleva saasteaine kohta esitavad liikmesriigid käesoleva direktiivi III lisa B osas sätestatud teabe.
Justification
Amendment follows from previous change.
Muudatusettepanek 35
Artikli 4 lõige 3
3.
Liikmesriikide poolt vastavalt lõikele 2 esitatud teabe põhjal avaldab komisjon aruande, millele lisatakse vajadusel direktiivi ettepanek, millega muudetakse käesoleva direktiivi I lisa.
kustutatud
Enne aruande avaldamist ja enne õigusaktide ettepanekute vastuvõtmist, millega muudetakse käesoleva direktiivi I lisa, küsib komisjon direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 5 osutatud komitee arvamust.
Justification
Insertion of a new Article 4a (Revision clause).
Muudatusettepanek 36
Artikkel 4 a (uus)
Artikkel 4 a
Ühenduse tasandil kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardite loendi ülevaatamine
Esmalt kolme aastat pärast artikli 4 lõikes 2 sätestatud lõpptähtaja möödumisel ja edaspidi kord kuue aasta jooksul:
– vaatab komisjon üle ühenduse tasandil kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardite loendi (I lisa) eriti liikmesriikide poolt vastavalt artikli 4 lõikele 2 esitatud teabe, teaduse ja tehnika arengu ning direktiivi 2000/60/EÜ artikli 16 lõikes 5 osutatud komitee arvamuse põhjal;
– koostab komisjon kokkuvõtva aruande ja esitab vajaduse korral ettepanekud direktiivi vastuvõtmiseks, millega muudetakse saasteainete ja/või nendega seotud saasteainekontsentratsioonide loendit vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele.
Justification
This amendment is designed to ensure that the list of pollutants and quality standards are reviewed at regular intervals and that the European Parliament is involved in the legislation.
Muudatusettepanek
37
Artikli 5 lõige 1
Liikmesriigid peavad tegema kindlaks iga saasteainekontsentratsioonide olulise ja jätkuva kasvutendentsi, mis avastatakse põhjaveekogumis või -kogumites ja määrama kindlaks selle tendentsi pööramise alguspunkti kooskõlas käesoleva direktiivi IV lisaga.
Liikmesriigid peavad tegema kindlaks iga inimtegevusest põhjustatud saasteainekontsentratsioonide olulise ja jätkuva kasvutendentsi, mis avastatakse põhjaveekogumis või -kogumites ja määrama kindlaks selle tendentsi pööramise alguspunkti kooskõlas käesoleva direktiivi IV lisaga.
.
Justification
The Member States must implement the Water Framework Directive if they are to meet the requirements of the new proposal.
They can identify trends only if they have adequate, rigorous and transparent systems for monitoring groundwater.
The request to identify and reverse significant and sustained upward trends of pollutants cannot be realised in all cases, for example where the trends is a result of natural discharges related to geological conditions.
Muudatusettepanek
38
Artikli 5 lõige 2
Kui põhjaveekogumites tehakse kindlaks saasteainekontsentratsioonide oluline ja jätkuv kasvutendents, annavad liikmesriigid sellele tagasikäigu direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 11 nimetatud meetmeprogrammi abil, et järk-järgult vähendada põhjavee reostust.
Kui põhjaveekogumites tehakse kindlaks saasteainekontsentratsioonide oluline ja jätkuv kasvutendents etalonkontsentratsiooniga võrreldes , annavad liikmesriigid sellele tagasikäigu direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 11 nimetatud meetmeprogrammi abil, et järk-järgult vähendada põhjavee reostust ja vältida halvenemist .
Muudatusettepanek
39
Artikli 5 lõige 2 a (uus)
Punktreostusallikate poolt mõjutatud põhjaveekogumite asjaomaste saasteainete puhul viiakse läbi konkreetsed tendentside hindamised ja kasvutendentside langusele pööramised, kontrollimaks, et saastunud maa-aladelt pärit reostuskoonlad ei laieneks määratletud alale ega põhjustaks põhjaveekogumi keemilise seisundi halvenemist.
Justification
A new paragraph is added coming from Annex IV, which is useful to prevent the local or point pollution from being hidden by averaging with unpolluted monitoring sites in bigger bodies of groundwater.
Muudatusettepanek
40
Artikli 5 lõige 2 b (uus)
Meetmekavad võivad koosneda asjakohastest õiguslikest, halduslikest või lepingulistest meetmetest.
Kui meetmed on võrdselt sobivad, tuleks reguleerivatele meetmetele eelistada lepingulisi ja koostöölahendusi.
Justification
In the field of groundwater protection, voluntary and contractual measures based on cooperation have increasingly proved their value, in addition to legal and administrative instruments.
Such measures include, for instance, the use of agricultural environmental programmes, advisory services, further training and cooperation between farmers and waterworks managers.
In the interests of effective protection of groundwater and with due regard for the principle of proportionality, priority should be assigned to contractual and cooperative instruments in particular when they ensure that objectives are attained in the same way
Muudatusettepanek
41
Artikkel 5 a (uus)
Artikkel 5 a
Mõõtmismeetodid
1.
Iga liikmesriik esitab komisjonile iga ühenduse või liikmesriigi põhjavee kvaliteedistandardi kohaselt mõõtmisele kuuluva aine mõõtmismeetodite täieliku kirjelduse.
2.
Komisjon teeb kindlaks, kas mõõtmismeetodid on täielikult võrreldavad või võib meetodite erinevus tuua kaasa moonutusi ja seega käesoleva direktiivi puudulikku või ebavõrdset kohaldamist ühenduses.
Määravateks faktoriteks on kohalikud klimaatilised tingimused ja mullatüübid.
3.
Vastavalt tulemustele komisjon kinnitab või jätab kinnitamata liikmesriigi poolt esitatud mõõtmismeetodid.
4.
Kui komisjon ei kinnita liikmesriigi esitatud mõõtmismeetodeid, esitab liikmesriik muudetud mõõtmismeetodid komisjonile kinnitamiseks vastavalt käesoleva artikli lõigetele 13.
5.
Kinnitatud mõõtmismeetodeid kohaldatakse liikmesriikides direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 8 täpsustatud kuupäevast alates.
Justification
Agreement on techniques for measurement of groundwater pollution is essential for equal and fair transposition of this Directive.
Each Member State should measure the pollution according to comparable threshold values.
The Commission should therefore be given the authority to approve measurement techniques, provided that these are equivalent with regard to environmental goals.
Muudatusettepanek
42
Artikli 6 pealkiri
Meetmed, millega ennetatakse või piiratakse saasteainete kaudset sattumist põhjavette
Meetmed, millega ennetatakse või piiratakse saasteainete viimist põhjavette
Justification
Protecting groundwater against pollution is far more effective than trying to use common standards as a basis for restoring polluted groundwater.
The Commission proposal does not fully maintain the protection currently offered by the 1980 Groundwater Directive.
These amendments to Article 6 are therefore crucial for the protection of groundwater across the EU .
The change to the title uses the wording from Article 4 of the WFD.
Muudatusettepanek
43
Artikli 6 lõige 1
Lisaks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud põhimeetmetele tagavad liikmesriigid, et valglapiirkondade meetmeprogrammid hõlmavad ka meetmeid, millega hoitakse ära kõikide nimetatud direktiivi VIII lisa punktides 1–6 loetletud saasteainete kaudsed heited põhjavette.
Lisaks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud põhimeetmetele tagavad liikmesriigid, et valglapiirkondade meetmeprogrammid hõlmavad ka meetmeid millega hoitakse ära ükskõik missuguse nimetatud direktiivi VIII lisa punktides 1–9 loetletud saasteaine kaudse viimise põhjavette.
Teiste saasteainete kaudset sattumist põhjavette piiratakse vähemalt keskkonnaalaste parimate kogemuste ning parima saadaoleva tehnoloogia abil, et vältida ja ennetada põhjavee kvaliteedi halvenemist.
Justification
Protecting groundwater against pollution is far more effective than trying to use common standards as a basis for restoring polluted groundwater.
The Commission proposal does not fully maintain the protection currently offered by the 1980 Groundwater Directive.
These amendments to Article 6 are therefore crucial to protect groundwater across the EU
Editorial change through introduction of the words 'at least'.
To ensure groundwater protection and precaution, it is not always sufficient to require only best practice or technology.
Further measures must also be taken in this case where necessary.
As is the case with the combined approach for surfaced water introduced in Article 10, the use of best environmental practice and technology is also set only as a minimum requirement for the protection of groundwater
.
Muudatusettepanek
44
Artikli 6 lõige 2 a (uus)
Piiramata teistes valdkondades põhjavee kaitsmiseks kehtestatud kvaliteedinõudeid ei kohaldata käesolevat sätet:
a) eramute veepuhastusseadmetest väljuvale heitveele;
b) teistele saasteainetele, milles sisalduv piisavalt väike kogus ja kontsentratsioon ei põhjusta mingisugust ohtu põhjavee kvaliteedi halvenemiseks.
Justification
Directive 80/86/EEC already contains the above-mentioned exemption provisions.
On grounds of subsidiarity, it is not justifiable for an EC directive to concern itself with all emitters, however small.
In 2013, when the existing Directive 80/86/EEC ceases to apply, gaps will arise in the legislation unless this text is included.
Muudatusettepanek
45
Artikli 6 lõige 2 b (uus)
Headele põllumajandustavadele vastavalt kasutatud väetiste ja taimekaitsevahendite, ning oma majapidamises toodetud väetiste kasutamist ei käsitleta põhjavee kaudse saastamisena.
Justification
This directive does not define the concept 'indirect discharge'.
Discharges of fertilisers and plant treatment products in accordance with good agricultural practice promote the healthy growth of crops.
This amendment is intended to provide a secure basis for agricultural planning in the EU.
Muudatusettepanek 46
Artikli 6 lõige 2 c (uus)
Lõike 2 kohaseid meetmeid võib võtta ainult siis, kui liikmesriikide pädevad asutused on teinud kindlaks, et on tagatud põhjavee ja eriti selle kvaliteedi seire.
Justification
This reservation concerning monitoring of discharges and installations posing a possible risk to groundwater, which is contained in Directive 80/68/EEC, has not yet been incorporated into Directive 2000/68/EC or this Directive.
It is, however, the most important instrument for ensuring that the precautionary provisions are implemented.
Article 8 of Directive 2000/60/EC covers only general quality monitoring of the status of bodies of groundwater and cannot, as a rule, cover the abovementioned type of input.
The pollution measurement points for the monitoring of discharges and input from installations would not produce representative readings for assessing the status of a body of groundwater either.
Muudatusettepanek
47
Artikli 6 lõige 2 d (uus)
Käesolevast artiklist tulenevad meetmed arvestavad keskkonnaalaste parimate kogemuste ja parima saadaoleva tehnoloogiaga.
Justification
The third paragraph ensures that measures use good practice.
Muudatusettepanek
48
Artikli 6 lõige 2 e (uus)
Kui saasteainete kaudne sattumine põhjavette on lubatud, tuleb vajadusel arvestada põhjavett mõjutava hajureostusega.
Justification
Regarding the protection of groundwater against pollution the combined approach (considering the point and diffuse sources) shall be applied similarly as is already stated in the case of the surface waters in the Water Framework Directive (2000/60/EC).
Muudatusettepanek 49
Artikli 6 lõige 2 f (uus)
Olulisi otse- ja kaudseid heiteid vanadelt saastunud maa-aladelt hinnatakse siseriiklike sätete alusel.
Vanade saastunud maa-alade hindamise ja saneerimise kriteeriumid võetakse direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 13 osutatud majandamiskavasse.
Nendest tuletatud saneerimisprogrammid peavad nägema ette saneerimiseesmärgi, mis on saavutatav mõistlike kuludega, kuid hoidma vähemalt ära reostuse edasise leviku.
Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikeid 4 ja 5 ei mõjutata.
Justification
Special provisions for historical contaminated sites are considered appropriate since they avoid the difficulty of transferring the affect of a point source to an entire body of groundwater.
Such provisions should be incorporated in the proposal for a directive.
The special provisions should be applied only to existing historical point sources.
In doing so, account should be taken only of those point sources producing significant pollution of groundwater.
In addition, the criteria used to define significant point sources and to assess their harmfulness, and those relating to specific monitoring and decisions as to when and how to rehabilitate a point source, should be drawn up on the basis of national provisions to be set out in the management plan.
Muudatusettepanek 50
Artikli 6 lõige 2 g (uus)
Liikmesriigid edastavad lõike 2 kohaste erandite kokkuvõte lisaks aruannetele vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 11.
Justification
This amendment follows from previous changes.
This requirement is not yet contained in Article 11.
The present wording of Article 6 should be replaced by amendments 24-28, otherwise there is a risk that it would allow indirect discharges with the aim of changing the status of the groundwater to good.
This would be contrary to Directive 80/68/EEC, Article 4 paragraph 1 (b) (i) of Directive 2000/60/EC and Article 6 paragraph 1 of this Directive.
Muudatusettepanek
51
Artikkel 6 a (uus)
Artikkel 6 a
Artiklis 6 viidatud ennetusmeetmed hõlmavad kõnesoleva piirkonna hüdrogeoloogilise seisundi, pinnase ja aluspinnase võimaliku puhastumisvõime, reostusohu ning saasteaine põhjavette sattumisest tuleneva põhjavee kvaliteedi muutumise uurimist.
Uuringu tulemusena tehakse otsus, kas saasteaine põhjavette sattumine on keskkonna seisukohast rahuldav lahendus või mitte.
Justification
The purpose of this amendment is to be consistent with Directive 80/68/EEC.
The wording is according to Directive 80/68/EEC.
Muudatusettepanek
52
Artikkel 6 b (uus)
Artikkel 6 b
Liikmesriigid võtavad vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 10 meetmed, et nõuda saastajalt põhjavee reostuse tõttu tekitatud kahjude hüvitamist.
Kui siseturul müüdav toode või kasutatav toode osutub põhjavee reostuse allikaks, võtab komisjon meetmed vastavate ja proportsionaalsete trahvide rakendamiseks reostusallika suhtes.
Justification
The Framework Water Directive requires Member States to pass on the costs of water use on the basis of the 'polluter pays principle'.
The have until 2010 to report how they have achieved this.
The use of chemical weedkillers by private individuals and local authorities is a major source of groundwater pollution.
Even so-called environmentally friendly alternatives - although better for soil life - are still highly damaging to groundwater.
Muudatusettepanek
53
Artikkel 6 c (uus)
Artikkel 6 c
Uurimine ja levik
Koostöös liikmesriikidega aitab komisjon kaasa põhjaveekihtide kirjeldamiseks ning seireks teostatavate mõõtmis- ja arvutusparameetrite teadaolevate meetodite levikule ning soodustab uute uurimuste läbiviimist põhjaveekogumite seireks ja haldamiseks kasutatavate olemasolevate tehnoloogiate parandamiseks.
Muudatusettepanek
54
Lõige 6 d (uus)
Artikkel 6 d
Veekeskuste ja meditsiinilise vee allikate kaitse
Komisjon ja liikmesriigid kehtestavad ühtsed meetodid, et määratleda kaitsealad põhjaveekihtidele, mis varustavad veekeskusi ja meditsiiniasutusi veega, eesmärgil kaitsta neid alasid tööstus- ja linnategevuse planeerimisel.
Justification
Spas and medicinal water sources were not included in the Commission’s proposal despite the fact that they are the highest quality waters in the European Union.
Special protection needs to
be introduced for aquifers which supply them and preventive measures adopted at surface level.
Muudatusettepanek
55
Artikkel 8
Käesoleva direktiivi II–IV lisa võivad muutuda lähtuvalt teaduse ja tehnika arengust ning kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlusega, mis käsitleb valglate haldamisplaanide kestust ja uuendamist vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 lõikele 7.
Käesoleva direktiivi II ja IV lisa võivad muutuda lähtuvalt teaduse ja tehnika arengust ning kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlusega, mis käsitleb valglate haldusplaanide läbivaatamise ja uuendamise tähtaegu vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 lõikele 7.
Justification
Considering the importance of the list of substances, changes to Annex III should fall within the scope of a legislative procedure, involving both Parliament and Council.
Muudatusettepanek
56
Artikli 8 lõige 1 a (uus)
Nõukogu kehtestab üldised meetodid põhjaveekihtide kataloogidesse kandmiseks programmi Inspire ettevalmistamisel rakendamiseks.
Sellega seoses hakkavad liikmesriigid koguma andmeid kohe, kui käesolev direktiiv jõustub.
Justification
A methodology for the collection of data must be established in preparation for the introduction of the Inspire programme (concerning the digital recording of groundwater bodies) which is currently proceeding through Parliament.
For this reason the Member States must become involved in the data-collection methodology.
Muudatusettepanek 57
I lisa pealkiri
PÕHJAVEE KVALITEEDISTANDARDID
HEA KEEMILINE SEISUND – PÕHJAVEE KVALITEEDISTANDARDID
Justification
A new Part A is to be inserted in Annex I.
Muudatusettepanek
58
I lisa, enne tabelit, A osa (uus)
A. Ohustatud põhjaveekogumite liigitamine ja seisundi hindamine
Pärast üksikute mõõtmispunktide hindamise ja liigitamise tulemuste esitamist artikli 3 lõigete 1, 1 a ja 1 b sätete põhjal toimub direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 kohaselt ohustatuks liigitatud põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma liigitamine.
Hea keemilise seisundiga liigitatud mõõtepunktide protsentuaalne suhe on määrav kogu põhjaveekogumi või põhjaveekogumite rühmade liigitamisel, kus on tuvastatud, et vähemalt 70% põhjaveekogumi või põhjaveekogumite rühmade alast vastab standarditele ja/või mitte rohkem kui 30 km 2 põhjaveekogumist ei ole reostatud, eeldusel, et põhjaveekogumi või põhjaveekogumite rühma reostatud alad ei ohusta põhjaveekogumi või põhjaveekogumite rühma kui terviku keskkonnaalaste eesmärkide täitmist ja/või, kus kohaldatav, direktiivi 2000/60/EÜ artikli 7 nõuded on täidetud.
Vastavad katsed viiakse läbi ülemises põhjaveekihis.
Muudatusettepanek 59
I lisa tabeli pealkiri (uus)
B. Hea keemilise seisundi kvaliteedistandardid
Muudatusettepanek
60
I lisa tabeli kolmas rida
Kvaliteedistandard kuulub kohaldamisele kõikide põhjaveekogumite suhtes, välja arvatud direktiiviga 91/676/EMÜ määratletud nitraadist puudutatud alad.
EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.
Nende alade suhtes kohaldatakse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti c.
kustutatud
Justification
Retaining this sentence would mean that no measures would have to be taken in respect of a body of groundwater designated as 'good status' under the groundwater directive, while the same situation would already require measures to be taken under the nitrates directive.
Deletion of the paragraph would therefore ensure equal treatment in terms of assessment and approach.
Muudatusettepanek
61
I lisa tabeli esimese veeru teine rida
Pestitsiidide koostisse kuuluvad aktiivsed toimeained ning asjakohased metaboliidid, lagunemis- ja reaktsioonisaadused
(Ei puuduta eestikeelset teksti)
Justification
In some versions (SV, FR, ES, PT) the word ‘relevant’ (meaning ‘significant’) has been omitted.
It is crucial that this term be correctly implemented in all versions of the text, since the Commission applies a precise definition for ‘relevant metabolites’ in the guidelines to Directive 91/414/EC
OJ L 230 , 19.8.1991, p.1. .
Muudatusettepanek
62
I lisa tabeli kolmanda veeru teine rida (uus)
Põhjavee kvaliteedinõudeid kohaldatakse kõikidele põhjaveekogumitele, välja arvatud piirkondades, kus joogivee kvaliteedinõuded pestitsiide ja nende asjakohaste metaboliitide osas on rangemad kui 0.1 µg liitri kohta.
Nendes piirkondades rakendatakse joogivee kvaliteedinõudeid.
Pestitsiidide ja nende metaboliitide kontsentratsioon ei tohi üheski põhjaveekogumis ületada 0,5 µg liitri kohta.
Justification
Threshold values for pesticides/metabolites in drinking water might be less than 0.1 µg/l.
In such cases, the more stringent standard should apply.
Directive 98/83/EC sets a threshold value for the sum of pesticides and related substances.
This threshold should be included in this Directive as well, in order to ensure proper protection of the groundwater.
Muudatusettepanek
63
I lisa tabeli esimese ja teise veeru rida 2 a (uus)
Saasteaine
Kvaliteedistandardid
Pestitsiidide/metaboliitide kogusisaldus
0,5 µg/l
Justification
Drinking water standards can be and are in some cases more stringent because of possible harmful health effects.
Also a standard of 0.5 microgram/l for total pesticide concentrations should apply.
Muudatusettepanek
64
I lisa allmärkus 22
22 Standardile vastamine põhineb seireväärtuste aritmeetilistel keskmistel igas põhjaveekogumi või põhjaveekogumite rühma seirepunktis, mida vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 5 läbi viidud analüüsidele loetakse ohustatuks.
22 Standardile vastamist hinnatakse direktiivi 2000/60/EÜ, V lisa jao 2.4.5, käesoleva direktiivi artikli 4 a ja ühenduse õigusaktide alusel, millel standardid põhinevad.
Justification
The Commission’s footnote means that exceedance of a quality standard at one point in a body of groundwater would result in the body being classified as poor status, even if the standard were not exceeded elsewhere in the body.
Such a “one-out all-out” approach would cause many groundwater bodies to be classified as “poor” on account of very localised exceedances, resulting in a misleading view of the overall quality of groundwater and inconsistency with the Water Framework Directive and other Community legislation (e.g. the Nitrates Directive).
This amendment (with the amendment to Article 4) would ensure that classification represents the overall quality of the groundwater body.
(Localised pollution “hotspots” can be addressed through trend reversal and pollution prevention/limitation measures and should only affect status where they are sufficiently important to affect the objectives of “good status”.
Muudatusettepanek
65
II lisa
PÕHJAVEE KEEMILISE SEISUNDI HINDAMINE SAASTEAINETE SUHTES, MILLE KOHTA PUUDUVAD ÜHENDUSE KVALITEEDISTANDARDID
ÜHTSED KRITEERIUMID KVALITEEDISTANDARDITE KEHTESTAMISEKS PÕHJAVEE KEEMILISE SEISUNDI HINDAMISEKS
Põhjavee keemilise seisundi hindamist saasteainete suhtes, mille kohta puuduvad ühenduse kvaliteedistandardid, viiakse läbi kõikides põhjaveekogumites, mida loetakse ohustatuks, ja kõikide saasteainete suhtes, mille tõttu põhjaveekogumit või põhjaveekogumite rühma sarnaselt iseloomustatakse.
1.
Liikmesriigid määratlevad põhjavee kvaliteedistandardid järgmiste aspektide alusel:
Hindamismenetlus käsitleb eriti järgmisi aspekte:
a) direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 ning selle II lisa jagude 2.1 ja 2.2 kohase kirjelduse andmisel saadud teave;
i) põhjaveekogumi või põhjaveekogumite üldiseloomustus vastavalt kasutatavatele kvaliteedistandarditele;
b) keskkonnakvaliteedialased eesmärgid ja teised veekaitsestandardid siseriiklikul, ühenduse või rahvusvahelisel tasandil;
ii) asjassepuutuvate saasteainete omadused ja ning
c) kogu oluline teave saasteaine ja sarnaste ainete toksikoloogia, ökotoksikoloogia, püsivuse ja võimaliku bioakumulatsiooni kohta;
iii) seirepunktide asukoht.
d) saasteainete hinnangulised kogused ja kontsentratsioonid, mis kanduvad põhjaveekogumist üle sellega seotud pinnavette ja/või sõltuvatesse maaökosüsteemidesse;
2.
Põhjavee kvaliteedistandard esindab saasteaine kontsentratsiooni, mille ületamine viitab ohule, et:
e) punktis d määratud saasteainete koguste ja kontsentratsioonide hinnanguline mõju põhjaveekogumiga seotud pinnaveele ja sõltuvatele maaökosüsteemidele;
a) üks või mitu direktiivi 2000/60/EÜ V lisa tabelis 2.3.2 sätestatud põhjavee hea keemilise seisundi tingimust ei ole täidetud või
f) punktidel d ja e põhinev hinnang, kas saasteainete tase põhjavees on selline, mis ei võimalda täita direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 4 püstitatud eesmärke vastavate pinnasevete suhtes või halvendab märgatavalt niisuguste kogumite ökoloogilise või keemilise seisundi kvaliteeti või tekitab märkimisväärset kahju põhjaveekogumist otseselt sõltuvatele maapealsetele ökosüsteemidele.
b) joogiveevarud ei ole kaitstud vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 7.
Justification
The amendment strengthens and simplifies the Commission’s proposed common procedure for deriving threshold values.
It requires Member States to focus on what is important to the particular groundwater body, the risks posed by pollutants, and how the threshold value is measured.
It also links the setting of threshold values to the WFD meaning of “good status”, and adds a condition to protect drinking water sources in accordance with the WFD.
To introduce common standards would be to ignore the variability of the natural quality of groundwater not only between, but also within, aquifers (eg. chloride can vary naturally from 20 mg/l to over 10,000 mg/l within a distance of 10km ).
Groundwater’s roles in supporting ecosystems and other uses also varies.
Imposing common standards would be like standardising shoes to a single size and design.
Sometimes they would be too tight, sometimes too loose
Muudatusettepanek 66
III lisa B osa sissejuhatus
Vastavalt käesoleva direktiivi artikli 4 lõikele 2 ja II lisa jaole 2 esitavad liikmesriigid kõikide saasteainete kohta, mis iseloomustavad ohustatud põhjaveekogumeid, vähemalt järgmise teabe:
Vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 4 ja II lisa jaole 1 esitavad liikmesriigid kõikide saasteainete kohta, mis iseloomustavad ohustatud põhjaveekogumeid ja mille suhtes on kehtestatud hea keemilise seisundiga seotud siseriiklikud põhjavee kvaliteedistandardid , vähemalt järgmise teabe:
Justification
Amendment follows from the amended Article and the amended Annex II.
Muudatusettepanek 67
III lisa B osa punkt 1.1
1.1 Teave põhjaveekogumite arvu kohta, mis on liigitatud ohustatuks muu hulgas valitud saasteainete sisalduse tõttu.
1.1 Teave põhjaveekogumite arvu kohta, mis on liigitatud ohustatuks saasteainete sisalduse tõttu , mille suhtes on siseriiklikul tasandil kehtestatud põhjavee kvaliteedistandardid .
Justification
This addition is to clarify that, when this Directive is issued, it does not mean that the entire report for 2005 will have to be revised.
Reporting will be required only for those bodies of groundwater and parameters for which national quality standards have been laid down.
Muudatusettepanek 68
III lisa B osa punkt 1.2
1.2 Teave iga ohustatuks liigitatud põhjaveekogumi kohta, eriti kogumite suurus, põhjaveekogumite ning nendega seotud pinnavee ja sõltuvate maaökosüsteemide vaheline suhe ning looduslikult esinevate ainete korral looduslik foon põhjaveekogumites.
1.2 Teave iga sel põhjusel ohustatuks liigitatud põhjaveekogumi kohta, eriti kogumite suurus, põhjaveekogumite ning nendega seotud pinnavee ja sõltuvate maaökosüsteemide vaheline suhe , põhjavee kasutamine inimeste poolt tarbitava vee allikana ning looduslikult esinevate ainete korral looduslik foon põhjaveekogumites.
Justification
This addition is to clarify that when this Directive is issued it does not mean that the entire report for 2005 will have to be revised.
Reporting will be required only for those bodies of groundwater and parameters for which national quality standards have been laid down.
Because groundwater is the main source of drinking water in the European Union, Member States should indicate whether a body of groundwater characterised as being at risk can also be used as a source of drinking water, as required by Article 7(1) of Directive 2000/60/EC.
Muudatusettepanek 69
III lisa B osa punkti 2 sissejuhatus
2.
Teave väärtuslävede kehtestamise kohta
2.
Teave põhjavee kvaliteedistandardite kehtestamise kohta
Justification
Amendment follows from previous changes.
Muudatusettepanek 70
III lisa B osa punkt 2.1
2.1 Siseriiklikul tasandil, valglapiirkonna tasandil või põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma tasandil kehtivate väärtuslävede teatamine.
2.1 Siseriiklikul tasandil, valglapiirkonna tasandil või põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma tasandil kehtivate põhjavee kvaliteedistandardite teatamine.
Justification
Amendment follows from previous changes.
Muudatusettepanek 71
III lisa B osa punkt 2.2
2.2 Väärtuslävede ja looduslikult esinevate ainete täheldatud loodusliku fooni suhe.
2.2 Põhjavee kvaliteedistandardite ja looduslikult esinevate ainete täheldatud loodusliku fooni suhe.
Kui põhjavees ei ole tuvastatud looduslikult leiduvate ainete tasemeid, kasutatakse loodusliku fooni määramiseks parimaid professionaalseid hinnanguid.
Justification
Amendment follows from previous changes.
In a number of cases the background level will not be known until after prolonged monitoring - for some groups of bodies of groundwater it may also be difficult to find bodies of such water where a natural background level can be measured.
In both eventualities it will be necessary to establish background levels on the basis of qualified professional estimates .
Muudatusettepanek 72
III lisa B osa punkt 2.3
2.3 Majanduslike ja sotsiaalsete kulude arvesse võtmine väärtuslävede kehtestamisel
kustutatud
Justification
Taking into account the costs should not be a factor at this point.
According to legal principles, the costs should be taken into account when the measures are taken.
Muudatusettepanek 73
IV lisa punkt 1.1
1.1 Seireprogramm korraldatakse vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktile 2.4 selliselt, et see võimaldaks avastada kõik märkimisväärsed ja jätkuvad kasvutendentsid vastavalt selle direktiivi artiklile 4 kindlaks tehtud saasteainete kontsentratsioonides.
1.1 Seireprogramm korraldatakse vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktile 2.4 selliselt, et see võimaldaks avastada kõik märkimisväärsed ja jätkuvad kasvutendentsid vastavalt selle direktiivi artikli 3 lõigetele 1, 1 a ja 1 b, artiklile 4 ning I lisale kindlaks tehtud saasteainete kontsentratsioonides.
Justification
Amendment follows from amended Articles.
Muudatusettepanek 74
IV lisa punkt 1.2 a
a) hindamine toimub kõigi põhjaveekogumis või põhjaveekogumirühmas asuvate üksikute vaatluspunktide tulemuste keskmiste aritmeetilise keskmise põhjal, mis arvutatakse kord kvartalis, poolaastas või aastas toimuva vaatluse tulemuste põhjal.
a) seireprogrammi mõõtetulemuste hindamine toimub tendentside analüüsi põhjal statistilise meetodi järgi, kasutades proovivõtuperioodi jooksul saadud kõigi põhjaveekogumis või põhjaveekogumirühmas asuvate mõõtmispunktide tulemuste aritmeetilisi keskmisi , mis arvutatakse kord kvartalis, poolaastas või aastas toimuva vaatluse tulemuste põhjal.
Tuleb tagada, et vaatluspunktid oleksid võrreldavad.
Justification
Taking the mean value of the mean value of pollution for each body of groundwater at the measurement point results in a 'massaging' of pollution trends.
Research has shown that even massive pollution disappears as a result of using double mean values.
Checks at yearly intervals are insufficient.
There are considerable differences in the natural chemical composition of groundwater, not only between different groundwater bodies, but also within the same groundwater body.
For example, there are chemical differences between groundwater close to the surface and groundwater at greater depth.
Accordingly, a proper assessment requires the monitoring points to be comparable, for example with regard to geological conditions.
Muudatusettepanek 75
IV lisa punkt 1.2 b
b) et vältida moonutusi tendentsi kindlaksmääramisel, ei arvestata alla kvantifitseerimispiiri jäävaid mõõteväärtusi.
b) b) et vältida moonutusi tendentsi kindlaksmääramisel, arvestatakse alla kvantifitseerimispiiri jäävaid mõõteväärtusi poole kvantifitseerimispiiri väärtuses .
Justification
See Am.
73.
Muudatusettepanek
76
IV lisa punkti 1.2 c sissejuhatus
c) Alljärgnevas tabelis on määratletud andmeväärtuste minimaalne arv ja aegridade minimaalne pikkus.
Aegread ei ületa 15 aastat.
c) Alljärgnevas tabelis on määratletud andmeväärtuste minimaalne arv ja aegridade minimaalne pikkus.
Aegread ei ületa kuut aastat.
Justification
If new periods of time are to be laid down, they should coincide with the 6 year schedule already set.
Muudatusettepanek 77
IV lisa punkti 1.2 c tabeli teise veeru esimene rida
Seire Minimaalne sagedus aastate arv
Kord aastas 8
Seire Minimaalne sagedus aastate arv
Kord aastas 6
Justification
If new periods of time are to be laid down, they should coincide with the 6 year schedule already set.
Muudatusettepanek 78
IV lisa punkti 1.2 c tabeli kolmas veerg
Seire Maksimaalne
sagedus aastate arv
Kord aastas 15
Kord poolaastas 15
Kord kvartalis 15
Seire Maksimaalne
sagedus aastate arv
Kord aastas 6
Kord poolaastas 6
Kord kvartalis 6
Justification
If new periods of time are to be laid down, they should coincide with the 6 year schedule already set.
Muudatusettepanek 79
IV lisa punkt 1.4
1.4 Eriline tendentsi kindlakstegemine toimub oluliste saasteainete suhtes põhjaveekogumites, mida reostavad punktreostusallikad, kaasa arvatud vanad punktreostusallikad, et kontrollida, et saastunud alad ei laiene üle kindlaksmääratud ala ega halvenda põhjaveekogumi keemilist seisundit .
Tendentsi kindlakstegemise lähtepunkti kindlaksmääramise menetlus kehtestatakse ajabaasil ja vähemalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 kohaselt kogutud seireandmete põhjal.
Sellisel juhul vastavad võrdluspunktid seireprogrammi algusele.
Kui on olemas enne seireprogrammi algust kogutud andmed, tuleks neid kasutada tendentsi kindlakstegemise lähtepunkti kindlaksmääramiseks kasutatavate võrdluspunktide kindlaksmääramisel.
Justification
Both new paragraphs are derived from paragraph 2.
The establishment of reference points can only relate to the beginning of trend assessment.
For trend reversal, these are irrelevant.
Paragraph 1.4, in the Commission's proposed wording, relates to historical pollution, to which special national provisions should apply, and should therefore be deleted here.
Muudatusettepanek
80
IV lisa punkt 1.6 a (uus)
1.6. a Põhjaveekogumite kvantifitseerimisel määravad liikmesriigid – koostöös valglapiirkondade eest vastutavate asutustega – kindlaks põhjaveekihi vee tasakaalu, kasutades taseme varasemate andmete põhjal määratletud asjakohaseid näitajaid ja selleks väljaarendatud seirevõrke.
Justification
The Member States (acting through their appropriate bodies) know most about the trends in groundwater levels, thanks to control and monitoring networks.
The fact that aquifers differ on account of the widely varying geology within the European Union should be taken into account.
Muudatusettepanek 81
IV lisa punkt 2.1
2.1 Tendentsidele tagasikäigu andmine peaks keskenduma tendentsidele, mis põhjustavad ohtu kahjustada seotud veeökosüsteeme, otseselt sõltuvaid maaökosüsteeme, inimeste tervist või veekeskkonna seaduslikku kasutamist.
2.1 Tendentsidele tagasikäigu andmine peaks keskenduma tendentsidele, mis põhjustavad ohtu kahjustada põhjavett, sellega seotud veeökosüsteeme, otseselt sõltuvaid maaökosüsteeme, inimeste tervist või veekeskkonna seaduslikku kasutamist.
Justification
Groundwater must be mentioned.
Muudatusettepanek 82
IV lisa punkt 2.2
2.2 Tendentsi pöördumise lähtepunkti kindlaksmääramise menetlus kehtestatakse ajabaasil ja vähemalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 kohaselt kogutud seireandmete põhjal.
Sellisel juhul vastavad võrdluspunktid seireprogrammi algusele.
kustutatud
Justification
The text has been taken over as 1.4. in paragraph 1.
Muudatusettepanek
83
IV lisa punkti 2.3 sissejuhatus
2.3 Mõõteväärtuse minimaalne arv ja aegridade minimaalne pikkus tendentsi langusele pöördumise analüüsiks aastates hõlmab käesoleva lisa lõike 1.2 punkti c alusel valitud seiresagedusest ja sõltub sellest ning on määratletud alljärgnevas tabelis.
Aegread ei ületa 30 aastat.
2.3 Mõõteväärtuse minimaalne arv ja aegridade minimaalne pikkus tendentsi langusele pöördumise analüüsiks aastates hõlmab käesoleva lisa lõike 1.2 punkti c alusel valitud seiresagedusest ja sõltub sellest ning on määratletud alljärgnevas tabelis.
Aegread ei ületa kuut aastat.
Justification
If new periods of time are to be laid down, they should coincide with the 6 year schedule already set.
Muudatusettepanek
84
IV lisa punkti 2.3 tabeli teise veeru esimene rida
Seire Minimaalne sagedus aastate arv
Kord aastas 14
Seire Minimaalne sagedus aastate arv
Kord aastas 6
Justification
If new periods of time are to be laid down, they should coincide with the 6 year schedule already set.
Muudatusettepanek
85
IV lisa punkti 2.3 tabeli kolmas veerg
Seire Maksimaalne
sagedus aastate arv
Kord aastas 30
Kord poolaastas 30
Kord kvartalis 30
Seire Maksimaalne
sagedus aastate arv
Kord aastas 6
Kord poolaastas 6
Kord kvartalis 6
Justification
If new periods of time are to be laid down, they should coincide with the 6 year schedule already set.
Muudatusettepanek 86
IV lisa punkt 2.4
2.4 Tendentsi pöördumisega on tegu, kui esimeses jaos on trendijoone tõus positiivne ja teises jaos negatiivne.
Tendentsi pöördumise usaldusväärseks hindamiseks tuleb tagada, et väärtuste arv enne ja pärast pausi aegridades oleks seiresageduse jaoks küllaldane .
Ei puuduta eestikeelset teksti.
Justification
Muudatusettepanek 87
IV lisa punkt 2.6
2.6 Kui on olemas enne seireprogrammi algust kogutud andmed, tuleks neid kasutada võrdluspunktide kindlaksmääramisel tendentsi pöördumise lähtepunkti kindlaksmääramiseks.
kustutatud
Justification
The text has been transferred to paragraph 1.4 of Annex IV.
EXPLANATORY STATEMENT
General background
Rules to protect against groundwater pollution have been in place since the adoption of Directive 80/68/EEC.
This Directive should be repealed in 2013, after which the protection regime should be continued through the Water Framework Directive (WFD) and the present Groundwater Daughter Directive (required under Article 17 of the WFD Directive).
Article 17 of the Directive provides for the adoption of specific criteria for the assessment of good chemical status and the identification of significant and sustained upward trends and for the definition of starting points for trend reversals.
Beyond the principles set up in art.
17, the WFD also determines fundamental requirements for groundwater protection: specific environmental aims (art.
4), monitoring of the state of groundwater (art.
8), prohibition of direct discharge in the context of the planned programme of measures (art.
11), special regulations for "water bodies for the withdrawal of drinking water" (art.
7).
Annex II, par.
2 characterises the groundwater and Annex V, par.
2 provides criteria regarding the monitoring of the quantitative and chemical status of groundwater.
Preserving the level of protection
The complementarity between the two pieces of legislation and the fact that Directive 80/68/EEC will be repealed in 2013, impose to clearly monitor the level of protection that will be ensure to groundwater in the future.
Your rapporteur takes the view that the WFD, complemented by the new groundwater Directive, must provide the same level of protection as the one set down by Directive 80/68/EEC.
She therefore tables several amendments in order to reintegrate in the new text elements of the existing groundwater Directive, and to ensure the cautionary approach that is so important for groundwater, in order to prevent or control the deterioration of groundwater through new input.
Precautionary principle
According to the precautionary principle, it is essential that the new legislation ensure that prevention remains a key element in the monitoring of groundwater in the EU.
The prevention principle, which is clearly established in the existing Directive, must be equally clearly established in the current proposal.
In the view of the rapporteur, and in order to safeguard the progress already accomplished, the new Directive must also integrate the dispositions of Directive 80/68/EEC (which will cease to apply as of 2013 at the latest) on prevention, avoidance or control of the input of dangerous substances.
As pollution or deterioration frequently gives rise to irreversible damage, amendments are tabled to secure that the level of protection against new input will be at least comparable to that for surface water of very good chemical status.
Article 6 of the proposal must provide practical expression of the strict precautionary approach set out in Article 4 paragraph 1, point ( b) (i) of Directive 80/68/EC.
Prevention of indirect discharges to groundwater is of particular importance and should be a priority.
The same requirements must apply to anthropogenic input and discharge as for direct input.
"Topping up" until a good chemical status is achieved contradicts the provisions of Directive 2000/60/EC as well as Directive 80/68/EEC, and cannot be allowed.
On precautionary grounds, the permitted input must be restricted so as to ensure that groundwater which is relatively unaffected by anthropogenic pollution is protected and any deterioration is prevented.
Finally, all amendments tabled intend to ensure that the prevention approach will remain a key element in the monitoring of groundwater.
Quality standards
Your rapporteur also want's to question the argument that, as the GWD proposal is designed to complement the WFD, the Commission did not consider as appropriate to list new quality standards that would be applied uniformly to all groundwater bodies throughout Europe.
As a result, the proposal envisages only listing substances for which EU-wide standards for groundwater already exist.
For other substances, Member States should establish quality standards based on the criteria in the proposal.
In the light of the action taken at national level, the Commission will then decide whether it is appropriate to make proposals to extend the list of substances covered by EU standards.
Your rapporteur considers this approach as insufficient and takes the view that the argument's that no further quality standards for good chemical status can't be proposed owing to a lack of data is not valid and can not be accepted.
She thinks that uniform quality standards needs to be established and should apply to all Member States .
Europe-wide uniform standards must be laid down for the good chemical status to be achieved by 2015 in order to prevent eco-dumping and unequal terms of competition.
The current proposal should, therefore, contain a mandatory revision clause, as proposed by your rapporteur.
It is the responsibility of the European Parliament and the Council to adopt a list of priority substances not naturally occurring in groundwater and presenting a significant risk to groundwater, the discharge or input of which must therefore be prevented pursuant to Article 6, paragraph 1 of this Directive.
This list should replace lists I and II of Directive 80/68/EEC before it repeal.
For that reason, the minimum parameters have been taken over from Annex III.
The concentration values should be based on human and eco-toxicological considerations and define the risk of pollution, i.e. the transition to poor status.
This procedure is needed to offset the withdrawal of Directive 80/68/EEC in 2013 and to create a basis for the same risk-based approach for groundwater as for surface water as set out in Article 16 of Directive 2000/60/EC.
The principles of river basin management also call for an integrated approach.
It is also necessary to set up an overall limit value if we want to encounter the standards determined by the WFD.
That's the reason why total pesticides and their active ingredients are also included as parameters since often pollution cannot be traced back to one pesticide.
Article 6 of the proposal is amended to avoid the risk of allowing indirect discharges to be poured in, preventing to change the status of the groundwater to good.
Classification of groundwater
Classification of groundwater is a key feature and there must therefore be clear provisions as to how it needs to be done.
The proposal must lay down the essential features of the definitive procedure for the classification of bodies of groundwater as of good or poor chemical status, on the basis of measurements.
The texts should therefore clarify that, in the event of the standard being exceeded at a measuring point, tests should be carried out to ascertain whether the findings obtained also apply to the entire body of groundwater.
If the measuring point is not representative of the body of groundwater, or at least a part of it, it will not be used to determine classification.
The provisions of Directive 2000/60/EC, as they could be construed as meaning that one poor measurement point is sufficient to have to classify the whole body of groundwater as poor, seems not to be appropriate; particularly if that measurement point is not representative of the whole or a substantial part of the body of groundwater.
Amendments to the Commission proposal seeks to lay down the essential features of the definitive procedure for the classification of bodies of groundwater as having good or poor chemical status.
Historical contaminated sites
Historical contaminated sites, or old groundwater pollution, which hitherto were not covered by EU law and now also number among the point sources, can hardly be rehabilitated in the time scheduled by the WFD.
Experience shows that this type of rehabilitation is hardly possible in groundwater.
Expenditure on this must take account of the principle of proportionality and protection against risk.
Detailed EU provisions in respect of historical contaminated sites would be contrary to the subsidiarity principle.
The requirements needed are too complex and depend on the particular circumstances of the individual case.
The methods to be used for rehabilitating historical contaminated sites should be governed by national provisions that should be made public.
17.3.2005
MINORITY OPINION
pursuant to Rule 48(3) of the Rules of Procedure
Christa Klaß
Ziel der Grundwasser-Tochterrichtlinie ist es zusammen mit den Vorgaben der Wasserrahmenrichtlinie aus dem Jahr 2000 den guten chemischen Zustand des Grundwassers bis zum Jahr 2015 zu erreichen und sauberes Grundwasser sauber zu erhalten.
Dieses Ziel kann nach Auffassung der Berichterstatterin nur mit europaweit einheitlichen Standards für die wichtigsten Schadstoffe und Indikatoren erreicht werden, die der Kommissions-Vorschlag in Anhang III auflistet.
Der Ansatz der Kommission, europäische Grenzwerte für Nitrat und Pflanzenschutzmittel vorzuschlagen bestätigt diese Einschätzung.
Es ist daher unverständlich, dass für alle anderen bekannten wesentlichen Schadstoffe dieser Ansatz nicht gelten soll..
Überlässt man das Festlegen von Grundwasserqualitätsnormen für die übrigen Schadstoffe und Indikatoren den Mitgliedstaaten, wie dies eine Mehrheit im Ausschuß für Umweltfragen, Volksgesundheit und Lebensmittelsicherheit beschlossen hat, so ist aufgrund der Erfahrungen der vergangen zwei Jahrzehnte damit zu rechnen, dass diese Werte und Maßnahmen so unterschiedlich ausfallen, dass Umweltdumping und Wettbewerbsverzerrungen vorprogrammiert sind und das Ziel „sauberes Grundwasser in allen 25 Mitgliedstaaten“ in eine ferne Zukunft rückt.
Da diese Gesetzgebung die Weichen für die nächsten Jahrzehnte stellt, sind nach Auffassung der Berichterstatterin europaweit einheitliche Grundwasserqualitätsnormen für die Definition und Kontrolle des guten chemischen Zustands des Grundwassers eine zwingende Notwendigkeit.
26.1.2005
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku osas põhjavee kaitsmise kohta reostamise eest
( KOM(2003)0550 – C5‑0447/2003 – 2003/0210(COD) )
Arvamuse koostaja:
Reino Paasilinna
SHORT JUSTIFICATION
In the Water Framework Directive
OJ L 327,22.12.2000, page 1 , which was adopted in 2000, some aspects of groundwater quality assessment were left out.
This "daughter directive" aims at filling these gaps.
The objective of the directive is to harmonise the monitoring of groundwater quality, in order to strengthen the prevention and control of groundwater pollution.
The directive requires Member States to establish threshold values for pollutants, to assess and monitor the chemical status of groundwater and to take measures to reverse upward trends in pollution.
This directive can be welcomed.
Groundwater is an important natural resource, which is used for drinking water, and by industry and agriculture, and should be protected for present and future use.
However, some amendments are proposed in order to take into account the background levels of naturally occurring substances/pollutants and their variations due to natural conditions: In order to specifically target the pollution caused by human activity, Member States should take the natural background levels of substances/pollutants and their natural variations into consideration.
muudatusETTEPANEKUD
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Euroopa Komisjoni ettepanek
ELT C ... / ELTs seni avaldamata.
Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 5
5) Kvaliteedi standardid, väärtusläved ja hindamismeetodid tuleb välja töötada selleks, et oleks võimalik kirjeldada kriteeriumeid põhjaveekogude keemilise seisundi hindamiseks.
5) Liikmesriigid peavad välja töötama kvaliteedi standardid, väärtusläved ja hindamismeetodid, võttes arvesse riiklikke ja piirkondlikke tingimusi, et oleks võimalik kirjeldada kriteeriumeid põhjavee keemilise seisundi hindamiseks.
Justification
In the spirit of the Water Framework Directive, the objective should be agreed at European level.
The specific method for achieving it is better left to the Member States under the subsidiarity principle.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 7 a (uus)
7 a) Võimalusel peavad liikmesriigid kasutama olemasolevaid statistilisi toiminguid, kui need on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ja aitavad kaasa liikmesriikide vaatlustulemuste pikaajalisele võrreldavusele.
Justification
Attention and energy should be concentrated on the achievement of the objectives.
Unnecessary bureaucracy, such as the duplication of statistical procedures, should be avoided.
Muudatusettepanek
3
Artikli 1 teine lõik
Käesolev direktiiv kehtestab ühtlasi nõude ennetada või piirata saasteainete kaudset heidet põhjavette.
c) liikmesriikide poolt rakendatav meetmeprogramm, et ennetada või piirata saasteainete kaudset heidet põhjavette.
Muudatusettepanek
4
Artikli 1 lõige 2 a (uus)
Käesolev direktiiv, mis on direktiivi 2000/60/EÜ edasiarendus, eeldab, et liikmesriigid ja veevarude säästva majandamise eest vastutavad ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed põhjavee varude kirjeldamiseks ja seisukorra hindamiseks.
Need, direktiivi 2000/60/EÜ lisades II (punkt 2), IV ja V kirjeldatud meetmed hõlmavad põhjaveekogumite asukohtade ja piiride määratlemist, nende geoloogilisi ja hüdroloogilisi näitajaid, taastumisvõimet ja tootlikkust, valglaid, veevõtukohti ja liigse tarbimise ning reostamisega seotud riske.
Justification
Since this proposal is a further development of Directive 2000/60/EC, it should be made clear that some of the instruments of the Framework Directive are necessary for adequate protection of groundwater.
Muudatusettepanek
5
Artikli 2 lõige 1
1. "väärtuslävi" tähendab saasteaine põhjavees sisalduva koguse piirangut, mille ületamise tulemusena võib põhjaveekogumi või kogumite keemilist seisundit pidada halvaks.
1. "väärtuslävi" tähendab saasteaine põhjavees sisalduva koguse piirangut, mille ületamise tulemusena võib põhjaveekogumi või kogumite keemilist seisundit selle saasteaine looduslikku fooni arvesse võttes pidada halvaks.
Justification
In assessing threshold values for bodies of ground water, Member States should take into consideration the (local) background level for naturally occurring substances/pollutants.
Muudatusettepanek
6
Artikli 2 lõige 2
2. "oluline ja jätkuv kasvutendents" tähendab märkimisväärset saasteaine kontsentratsiooni kasvu võrreldes seireprogrammi, mida mainib direktiivi 2000/60/EÜ artikkel 8, algul mõõdetud kontsentratsiooniga, võttes arvesse kvaliteedistandardeid ja väärtuslävesid.
2. „oluline ja jätkuv kasvutendents“ tähendab märkimisväärset saasteaine kontsentratsiooni kasvu võrreldes seireprogrammi, mida mainib direktiivi 2000/60/EÜ artikkel 8, algul mõõdetud kontsentratsiooniga, võttes arvesse kvaliteedistandardeid , väärtuslävesid ja loodusoludest tulenevaid muutusi .
Justification
An upward trend, which is merely the result of natural discharges related to geological conditions, should not be regarded as a trend that would require specific action.
Muudatusettepanek
7
Artikli 4 lõige 1
1.
Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 ning selle II lisa punktide 2.1 ja 2.2 kohase kirjeldusprotsessi alusel kehtestavad liikmesriigid vastavalt selle direktiivi II lisas sätestatud menetlusele ning arvestades majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid 22. detsembriks 2005 väärtusläved kõikide saasteainete suhtes, mis põhjustavad nende territooriumil põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma liigitamist ohustatuks.
Liikmesriigid kehtestavad väärtusläved vähemalt selle direktiivi III lisa osades A.1 ja A.2 nimetatud saasteainete suhtes.
Neid väärtuslävesid kasutatakse muu hulgas põhjavee seisundi kontrollimisel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 lõikele 2.
1.
Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 ning selle II lisa punktide 2.1 ja 2.2 kohase kirjeldusprotsessi alusel kehtestavad liikmesriigid vastavalt selle direktiivi II lisas sätestatud menetlusele ning arvestades majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid ja uusimaid teaduslikke tõendeid, 22. detsembriks 2005 väärtusläved kõikide saasteainete suhtes, mis põhjustavad nende territooriumil põhjaveekogumi või põhjaveekogumirühma liigitamist ohustatuks.
Liikmesriigid kehtestavad väärtusläved vähemalt selle direktiivi III lisa osades A.1 ja A.2 nimetatud saasteainete suhtes.
Neid väärtuslävesid kasutatakse muu hulgas põhjavee seisundi kontrollimisel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 lõikele 2.
Neid väärtuslävesid võib kehtestada riiklikul tasandil, valglapiirkonna, põhjaveekogumi või -kogumite tasandil.
Neid väärtuslävesid võib kehtestada riiklikul tasandil, valglapiirkonna, põhjaveekogumi või -kogumite tasandil, mis on tunnistatud ohus olevaks .
Justification
It is essential that Member States, when fixing the threshold values, consider the latest scientific findings from areas such as medicine, toxicology, ecology, etc.
Further clarification that the threshold value only apply to bodies of groundwater characterised as being at risk.
Muudatusettepanek
8
Artikli 4 lõige 1 a (uus)
1 a.
Nende põhjaveekogude puhul, mis asuvad rahvusvahelises valglapiirkonnas, peavad asjaga seotud liikmesriigid ühiselt, nende riiklikke ja piirkondlikke tingimusi arvesse võttes määrama kindlaks kvaliteedistandardid, väärtusläved ja hindamismeetodid, et oleks võimalik kirjeldada kriteeriumeid põhjavee keemilise seisundi hindamiseks.
Kui liikmesriigid ei suuda kokkuleppele jõuda võivad nad vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 12 pöörduda komisjoni poole, kellel on kuus kuud vastuse andmiseks.
Justification
Disagreement between Member States must not lead to inaction.
Muudatusettepanek
9
Artikkel 5
1.
Tendentside kindlakstegemiseks ja pöördepunktide kindlaksmääramiseks peavad liikmesriikidel olema direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 8 sätestatud seireprogrammid, et jälgida kõiki veevõtukohti, mis on mõeldud inimestele ja põllumajanduslikuks tarbimiseks, eelkõige veevõtukohti enam kui 50 inimesele, võtma need arvele ja kandma registrisse, mis on läbipaistev ning juurdepääsetav.
Liikmesriigid peavad tegema kindlaks iga saasteainekontsentratsioonide olulise ja jätkuva kasvutendentsi, mis avastatakse põhjaveekogumis või -kogumites ja määrama kindlaks selle tendentsi pööramise alguspunkti kooskõlas käesoleva direktiivi IV lisaga.
2.
Liikmesriigid peavad tegema kindlaks iga inimtegevusest põhjustatud saasteainekontsentratsioonide olulise ja jätkuva kasvutendentsi, mis avastatakse põhjaveekogumis või -kogumites ja määrama kindlaks selle tendentsi pööramise alguspunkti kooskõlas käesoleva direktiivi IV lisaga.
Liikmesriigid peavad tegema kindlaks iga saasteainekontsentratsioonide olulise ja jätkuva kasvutendentsi, mis avastatakse põhjaveekogumis või -kogumites ja määrama kindlaks selle tendentsi pööramise alguspunkti kooskõlas käesoleva direktiivi IV lisaga.
3.
Liikmesriigid peavad tegema kindlaks iga saasteainekontsentratsioonide olulise ja jätkuva kasvutendentsi, mis avastatakse põhjaveekogumis või -kogumites ja määrama kindlaks selle tendentsi pööramise alguspunkti kooskõlas käesoleva direktiivi IV lisaga.
4.
Kooskõlas integreeritud pinnavee ja põhjavee säästva majandamise põhimõttega peavad pädevad asutused jälgima iga võimalikku põhjaveekihi liigset tarbimist, veetaseme alanemise mõju saasteainete sisaldusele põhjavees, märgaladel ja kaitsealadel ning kui vajalik, tegema ettepanekuid vastava põhjaveekogumi kunstlikuks täitmiseks.
Justification
The Member States must implement the Water Framework Directive if they are to meet the requirements of the new proposal.
They can identify trends only if they have adequate, rigorous and transparent systems for monitoring groundwater.
The request to identify and reverse significant and sustained upward trends of pollutants cannot be realised in all cases, for example where the trends is a result of natural discharges related to geological conditions.
Muudatusettepanek
10
Artikli 6 lõige 1
6.
Lisaks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud põhimeetmetele tagavad liikmesriigid, et valglapiirkondade meetmeprogrammid hõlmavad ka meetmeid, millega hoitakse ära kõikide nimetatud direktiivi VIII lisa punktides 1–6 loetletud saasteainete kaudsed heited põhjavette.
6.
Lisaks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud põhimeetmetele tagavad liikmesriigid, et valglapiirkondade meetmeprogrammid hõlmavad ka meetmeid, millega hoitakse ära kõikide nimetatud direktiivi VIII lisa punktides 1–6 loetletud saasteainete kaudsed heited põhjavette.
Liikmesriigid aitavad kaasa inimtegevuse arengut ja asustatud alade laiendamist puudutavatele algatustele ja toetavad selle eest vastutavaid, et osaleda direktiivi 2000/60/EC artiklis 14 välja toodud avalikkuse teavitamise ja konsulteerimisprotsessis, teavitamaks avalikkust põhjavee tarbimise ja kasutamisega seotud majandusliku tegevuse tulevikus ilmnevatest mõjudest.
Liikmesriigid tagavad sellise teabe avalikkusele kättesaadavaks tegemise, et saada kommentaare ja tagada teadlikkus kasutamise õigustest ja põhjaveekihtide seisundist.
Justification
A minimum guarantee of sustainability of the aquifers, which in many cases are a resource which is difficult to renew, requires that before they are used, the needs of the economic initiatives that will use the water must be identified, so that their viability and impact can be calculated.
Similarly, management to date shows that it is important that all users are aware of concessions, permits and the state of the aquifers, in line with the requirements of the transparent and participative management that the Water Directive envisages.
Muudatusettepanek
11
Artikkel 6 a (uus)
Artikkel 6 a
Vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 9 võtavad liikmesriigid meetmeid selleks, et põhjavee reostamise kulud kannaks saastaja.
Kui saasteallikaks on selliste toodete tootmine või kasutamine, millega kaubeldakse siseturul, teeb Euroopa Komisjon algatusi piisava ning õiglase tasu nõudmiseks saasteallika eest.
Justification
The Water Framework Directive requires the Member States to pass on the cost of water use in accordance with the 'polluter pays' principle.
Before 2010 the Member States must provide information on the manner in which this is being done.
The use of chemical weedkillers by individuals and local authorities is a major source of water pollution.
Even the allegedly environmentally friendly alternatives are still very harmful to the groundwater, though they are less damaging to soil life.
Muudatusettepanek
12
Artikli 8 lõige 1 a (uus)
Selleks, et teha kindlaks tulevase tööstuse ja linnastumise arengu piirkonnad ja tagada tendentside pööramise ohutus ja kvaliteet, on oluline, et liikmesriigid kehtestaksid ühtse metoodika põhjaveekihtide registreerimiseks, pidades silmas programmi Inspire arengut.
Liikmesriigid alustavad selleks andmete kogumist niipea, kui direktiiv on jõustunud.
Justification
There is a need to establish a methodology for collecting data with a view to introduction of the Inspire programme for digitising bodies of groundwater, which is currently being considered in Parliament.
The Member States must therefore start to be involved in data collection methodology.
Muudatusettepanek
13
I lisa tabeli kolmanda rea kolmas veerg (uus)
See standard ei peaks kehtima looduslikult esinevatele ainetele, mis on registreeritud biotsiidsete toodete aktiivsete toimeainetena ja mille looduslikult esinev fooniväärtus on kõrgem kui väljapakutud kvaliteedistandard
Justification
Some active ingredients authorised for use in biocidal products are naturally occurring substances (e.g. sodium chloride, iodine, silver, copper, etc. ).
Therefore, in the environments where such natural substances occur, their presence in the neighbouring groundwater is much higher than the proposed limit of 0.1 μg/l.
This would just reflect the natural background.
More so, sodium chloride (salt for cooking) and iodine are massively present in sea water.
Therefore, it make no sense to impose a limit value for these naturally occurring substances, even if they are authorised for use in biocidal products.
Muudatusettepanek
14
III lisa B osa punkt 2.3
2.3 Majanduslike ja sotsiaalsete kulude arvestamismeetod väärtusläve arvutamisel.
2.3 Põhjendus sellele, kuidas arvestatakse majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid põhjavee hea keemilise seisundi saavutamiseks mõeldud meetmete hindamisel.
Justification
Economic and social costs should not be a consideration for establishing threshold values, but should be considered in assessing the measures which may be taken to achieve a good status.
MENETLUS
Pealkiri
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek põhjavee kaitsmise kohta reostamise eest
Viited
KOM(2003)0550 – C5-0447/2003 – 2003/0210(COD)
Vastutav komisjon
ENVI
Tõhustatud koostöö
Arvamuse koostaja
Reino Paasilinna
nimetamise kuupäev
21.9.2005
Arutamine komisjonis
30.11.2004
14.12.2004
18.1.2005
25.1.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
25.1.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt
45
vastu
erapooletuid
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Richard James Ashworth, Ivo Belet, Šarūnas Birutis, Renato Brunetta, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Giles Chichester, Lena Ek, Adam Gierek, Umberto Guidoni, Andr?s Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Eluned Morgan, Reino Paasilinna, Pier Antonio Panzeri, Vincent Peillon, Umberto Pirilli, Vladimír Remek, Herbert Reul, Paul Rübig, Andres Tarand, Patrizia Toia, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca, Dominique Vlasto
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
María del Pilar Ayuso González, Daniel Caspary, Jan Christian Ehler, Norbert Glante, Edit Herczog, Mieczysław Edmund Janowski, Peter Liese, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, Bernhard Rapkay, Esko Seppänen, Peter Skinner, Hannes Swoboda, Marilisa Xenogiannakopoulou
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused: Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
John Purvis
21.1.2005
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonI ARVAMUS
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku osas põhjavee kaitsmise kohta reostamise eest
( KOM(2003)0550 – C5‑0447/2003 – 2003/0210(COD) )
Arvamuse koostaja:
Jan Mulder
SHORT JUSTIFICATION
On 16 March 2004, the Committee on Agriculture adopted its opinion on protection of groundwater against pollution by 17 votes to 0 with 1 abstention.
Since the legislative procedure in Parliament was not concluded during the 5th term, a new opinion needs to be adopted by the Committee on Agriculture and Rural Development.
The draftsman resubmits the opinion as adopted by the previous Committee and asks for it to be confirmed with no further changes.
Some, primarily technical, aspects of groundwater quality assessment were left out when the Water Framework Directive
Directive 2000/60/EC, OJ L 327, 22.12.2000, p.
1. was adopted in 2000.
The proposed Groundwater Directive aims to fill these gaps by defining, for instance, ‘good groundwater chemical status’ and ‘criteria for the identification of significant and sustained upward trends and the definition of starting points for trend reversals’.
The draftsman welcomes the proposal because it provides a response to problems arising from variations in the chemical composition of groundwater in the Community, because of geographical and geological differences, and the fact that monitoring data have been lacking.
Main features of the suggested amendments
The draftsman acknowledges the fact that the Commission intends to adapt the groundwater directive further, taking account of the experience gained by the Member States in applying the present proposal.
Therefore, the draftsman does not wish to introduce common threshold values for substances other than those already mentioned in Annex I. However, it is important to ensure that different threshold values do not lead to unacceptable differences in the protection level or to the distortion of trade and competition in the Community.
Such negative effects should be analysed and acted upon in accordance with specific criteria.
The draftsman also stresses the importance of similar measurement techniques across the Union.
For water quality policy to be effective, these measurement techniques should be approved by the Commission, taking into account their effectiveness in respect of the goals of the directive and the functioning of the Internal Market.
To this effect a new article is introduced.
The draftsman suggests that the Commission should analyse whether the Nitrates Directive
Directive 1991/676/EEC, OJ L 375, 31.12.1991, p.
1. can be repealed from 2009.
When fully implemented, the combined effects of the Water Framework Directive and the proposed Groundwater Directive could render the Nitrates Directive superfluous.
Moreover, that directive has proved highly problematic in several respects:
– The directive prescribes a maximum amount of Nitrogen of animal origin to be applied per hectare (170 kg) but does not take into account climatic or soil conditions, nor non-animal sources of Nitrogen such as fertilisers;
– Both subsidiarity and efficiency are better served if the goal (50 mg N/l, not even mentioned in the Nitrates Directive) is defined at Community level, rather than the way to achieve the goal (170 kg N/ha);
– The directive does not define methods to measure water pollution.
Hence, the directive has been implemented markedly differently in the Member States;
– The directive does not seem to have been very successful, since the Commission has taken twelve of fifteen Member States to Court over wrong or inadequate implementation.
It is essential to ensure good compliance with drinking water standards as defined by the Drinking Water Directive
Directive 98/83/EC, OJ L 330, 5.12.1998, p.
32. .
It is suggested, therefore, to apply pesticides/metabolites values below 0.1 µg/l, where this is necessary to meet the drinking water standard.
A total concentration of 0.5 µg/l, in line with existing legislation, is also suggested.
Finally, the draftsman wishes to stress the need for full engagement of the European Parliament and the Council through legislation when it comes to amending the minimum list in Annex III.
This crucial part of the proposed directive should not be subject to modifications by way of commitology.
muudatusETTEPANEKUD
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Euroopa Komisjoni ettepanek
Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Pealkiri
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek põhjavee kaitsmise kohta reostamise eest
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek põhjavee kaitsmise kohta keemilise reostamise eest
Justification
The proposal deals with chemical pollution of groundwater only.
This should be specified in the title of the directive.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 1
1) Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida tuleks sellisena kaitsta reostuse eest.
1) Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida tuleks sellisena kaitsta keemilise reostuse eest.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 3 a (uus)
3 a) Põhjaveekogumite kaitsmisega kaitstakse Euroopa põllumajanduse, mis on oluline vahend võitluses kõrbestumise vastu, elujõulisust.
Põhjaveekihte peab kaitsma tulevase liigkasutamise eest, mis võib põhjustada nende saastumist, vähendada oluliselt nende voolu ja põhjustada isegi nende kadumist.
Justification
Aquifers must be monitored exhaustively in order to enable the necessary action to be taken in good time in the event of any significant reduction in the volume of water or any increase in pollution.
Irrigation must not be allowed to cease, since this would lead to a loss of ground-cover vegetation which plays an essential role in the fight against desertification.
Action must therefore be taken to guard against the over-exploitation of aquifers.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 4 a (uus)
Tuleks kehtestada ka kriteeriumid selliste mõjude hindamiseks, mida põhjustab veekihtide veevarude vähenemine keskkonnale.
Vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 8 tuleb jälgida veekogude kvantitatiivset seisundit.
Justification
When the quality of groundwater bodies is being assessed, the effect of any reduction in water volumes cannot be ignored, since such reduction leads to an increase in the concentration of natural pollutants such as sulphate.
The proposal for a directive is rather vague as regards the quantitative monitoring of groundwater provided for in Article 8 of the Framework Directive on water.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 5 a (uus)
5 a) Liikmesriikide poolt rakendatavate erinevate väärtuslävede mõju keskkonnakaitse tasemele ja siseturu toimimisele tuleb analüüsida.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 6
On vaja kehtestada kriteeriumid saasteainete sisalduse oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punkti määratlemiseks, võttes arvesse sellega seotud veeökosüsteemide või sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide suhtes esineva kahjuliku mõju tõenäosust.
On vaja kehtestada kriteeriumid saasteainete sisalduse oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks , veekogude suuruse oluliste langustendentside kindlaksmääramiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punkti määratlemiseks, võttes arvesse sellega seotud veeökosüsteemide või sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide suhtes esineva kahjuliku mõju tõenäosust.
Justification
When the quality of groundwater bodies is being assessed, the effect of any reduction in water volumes cannot be ignored, since such reduction leads to an increase in the concentration of natural pollutants such as sulphate.
Quantitative monitoring must therefore be carried out and the starting points for trend reversal must be established.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 8 a (uus)
8 a) Kuna direktiivis 2000/60/EÜ ja käesolevas direktiivis nähakse nitraatide osas ette kohane väärtuslävi, oleks kohane analüüsida, kas direktiivi 91/476/EMÜ 1 võib alates 31. detsembrist 2008 tühistada.
1 Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv nr 91/476/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1), mida muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
Justification
This Directive sets a European threshold for the concentration of nitrates in groundwater in the interests of quality (50 mg/l), whereas the Nitrates Directive prescribes a means (170 kg of N of animal origin / ha) of achieving the goal.
Prescribing of means rather than goals should be avoided.
Muudatusettepanek
8
Artikli 1 lõige 1
Käesolev direktiiv kehtestab vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõigetele 1 ja 2 eriomased meetmed põhjavee reostamise ennetamiseks ja kontrollimiseks.
Need meetmed hõlmavad ennekõike:
Käesolev direktiiv kehtestab vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõigetele 1 ja 2 eriomased meetmed põhjavee keemilise reostamise ennetamiseks ja kontrollimiseks.
Need meetmed hõlmavad ennekõike:
Muudatusettepanek
9
Artikli 1 lõige 1
Käesolev direktiiv kehtestab vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõigetele 1 ja 2 eriomased meetmed põhjavee reostamise ennetamiseks ja kontrollimiseks.
Need meetmed hõlmavad ennekõike:
a) kriteeriumeid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ja
b) kriteeriumeid oluliste ja püsivate kasvutendentside ja nende langusele pöördumise kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks.
Käesolev direktiiv kehtestab vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõigetele 1 ja 2 eriomased meetmed põhjavee reostamise ennetamiseks ja kontrollimiseks ning veevarude vähenemise kahjuliku mõju ärahoidmiseks .
Need meetmed hõlmavad ennekõike:
a) kriteeriumeid põhjavee hea keemilise seisundi hindamiseks ja
b) kriteeriumeid, millega hinnatakse vastavalt direktiivile 2000/60/EÜ veekihtide veevarude olulise vähenemise mõju keskkonnale ja säästvale arengule, ning
c) kriteeriumeid oluliste ja püsivate kasvutendentside ja nende langusele pöördumise kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks.
Justification
When the quality of groundwater bodies is being assessed, the effect of any reduction in water volumes cannot be ignored, since such reduction leads to an increase in the concentration of natural pollutants such as sulphate.
The proposal for a directive is rather vague as regards the qualitative monitoring of groundwater provided for in Article 8 of the Framework Directive on water.
Muudatusettepanek
10
Artikli 1 lõige 2
Käesolev direktiiv kehtestab ühtlasi nõude ennetada või piirata saasteainete kaudset heidet põhjavette.
Käesolev direktiiv täpsustab direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis i toodud nõuet ennetada või piirata saasteainete viimist põhjavette ja kõigi põhjaveekogumite seisundi halvenemist.
Justification
The Directive should not introduce a new concept of ' indirect discharges ' .
The Water Framework Directive (WFD) only distinguishes between the general case of ' input ' and the specific case of 'direct discharge ' of pollutants into groundwater.
The Directive should clarify the WFD obligations on substances ' to prevent ' and substances ' to limit ' and provide EU measures for achieving the prevention obligations in cases of European relevant pollutants.
It should also clarify the WFD obligation of preventing the deterioration of chemical groundwater status.
While some read this obligation as maintaining the status quo, others read it as preventing deterioration from good to poor chemical status.
Muudatusettepanek
11
Artikli 2 lõige 1
1. "väärtuslävi" tähendab saasteaine põhjavees sisalduva koguse piirangut, mille ületamise tulemusena võib põhjaveekogumi või kogumite keemilist seisundit pidada halvaks.
1. "väärtuslävi" tähendab saasteaine põhjavees sisalduvat koguse piirangut, mis põhineb keskkonnas esineval kogusel ning mille ületamise tulemusena võib põhjaveekogumi või kogumite keemilist seisundit pidada halvaks.
Justification
Threshold values should be linked to natural background concentrations.
Muudatusettepanek
12
Artikli 4 lõige 2
2.
Liikmesriigid esitavad komisonile hiljemalt 22. juuniks 2006 kõikide saasteainete nimekirja , mille suhtes nad on kehtestanud väärtusläved .
Iga nimekirjas oleva saasteaine kohta esitavad liikmesriigid käesoleva direktiivi III lisa B osas sätestatud teabe.
2.
Liikmesriigid esitavad hiljemalt 22. juuniks 2006 komisjonile kõikide nende saasteainete nimekirja, mille väärtuslävi ületab (võrreldes põhjaveekogumis või -kogumites looduslikult esineva kogusega) lisas I näidatud väärtusläve või lisast II tuleneva täiendava riikliku väärtusläve.
Iga nimekirjas oleva saasteaine kohta esitavad liikmesriigid käesoleva direktiivi III lisa B osas sätestatud teabe.
Justification
The sentence introduces a necessary provision concerning natural levels in groundwater - 'background values'.
As it is not possible for the widely differing levels which exist in Europe to be taken into account in establishing the threshold values, there is a need to indicate what is to be done if natural levels already exceed the threshold values.
If such a case occurs in a body of groundwater or group of bodies of groundwater, the high natural levels should be taken as the threshold values.
Muudatusettepanek
13
Artikli 4 lõike 3 esimene lõik
3.
Liikmesriikide poolt vastavalt lõikele 2 esitatud teabe põhjal avaldab komisjon aruande, millele lisatakse vajadusel direktiivi ettepanek, millega muudetakse käesoleva direktiivi I lisa.
3.
Liikmesriikide poolt vastavalt lõikele 2 esitatud teabe põhjal avaldab komisjon enne 2008. aastat aruande, millele vajadusel lisatakse direktiivi ettepanek, millega muudetakse käesoleva direktiivi I lisa.
Justification
The Commission should be given a clear deadline for taking action on the information provided under paragraph 2.
Muudatusettepanek
14
Artikli 4 lõike 3 lõik 1 a (uus)
Aruanne peab analüüsima vähemalt järgmisi aspekte:
– väärtuslävede kajastumine liikmesriikide õigusaktides;
– erinevused liikmesriikides kehtestatud väärtuslävede vahel;
– liikmesriikides kehtestatud väärtuslävede vahelise erinevuse mõjud keskkonnale;
– liikmesriikides kehtestatud väärtuslävede vahelise erinevuse otsesed või kaudsed negatiivsed mõjud siseturule.
Muudatusettepanek
15
Artikli 4 lõike 3 lõik 2 a (uus)
Juhul, kui käesolevas sättes nimetatud analüüsis ilmnevad olulised erinevused liikmesriikide vahel, teeb komisjon ettepaneku liikmesriikides kehtestatud väärtuslävede suuremaks ühtlustamiseks.
Justification
If the different threshold values applied by the Member States prove to have a negative impact on the environment or the economic level playing field in the Community, legislation should be adopted in order to prevent it.
Muudatusettepanek
16
Artikkel 5
Kriteeriumid oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemiseks ning kasvutendentsi langusele pöördumise punktide kindlaksmääramiseks
Kasvutendentsi langusele pöördumine
Liikmesriigid teevad kindlaks põhjaveekogumites või -kogumirühmades leiduvate saasteainete sisalduse olulise ja püsiva kasvutendentsi ja määratlevad selle tendentsi langusele pöördumise punktid käesoleva direktiivi IV lisa kohaselt .
Kui põhjaveekogumites tehakse kindlaks saasteainekontsentratsioonide oluline ja jätkuv kasvutendents, annavad liikmesriigid sellele tagasikäigu direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 11 nimetatud meetmeprogrammi abil, et järk-järgult vähendada põhjavee reostust.
Punktreostusallikate poolt mõjutatud põhjaveekogumite asjaomaste saasteainete puhul viiakse läbi konkreetsed tendentside hindamised ja kasvutendentside langusele pööramised, kontrollimaks, et saastunud maa-aladelt pärit reostuskoonlad ei laieneks määratletud alale ega põhjustaks põhjaveekogumi keemilise seisundi halvenemist.
Justification
A new paragraph is added in order to prevent local or point pollution from being hidden by averaging with unpolluted monitoring sites in bigger groundwater bodies.
Muudatusettepanek
17
Artikli 5 lõige 2 a (uus)
Liikmesriigid teevad kindlaks veekihtides oleva vee koguste olulised langustendentsid, millel võib olla pöördumatu mõju keskkonnale ja säästvale arengule, ning nad määratlevad kasvutendentsi langusele pöördumise punktid vastavalt IV lisale.
Kui liikmesriigid teevad kindlaks tendentsid, arendavad nad koostöös valglapiirkonna eest vastutavate asutustega kasutamisstrateegiaid, pidades silmas säästva haldamise tagamist, ja võimaluse korral pööravad nad tendentsid tagasi põhjaveekihte uuesti kunstlikult täites.
Justification
When the quality of groundwater bodies is being assessed, the effect of any reduction in water volumes cannot be ignored, since such reduction leads to an increase in the concentration of natural pollutants.
The proposal for a directive is rather vague as regards the quantitative monitoring of groundwater provided for in Article 8 of the Framework Directive on water.
Muudatusettepanek
18
Artikli 5 lõige 2 a (uus)
Meetmekavad võivad koosneda asjakohastest õiguslikest, halduslikest või lepingulistest meetmetest.
Kui meetmed on võrdselt sobivad, tuleks reguleerivatele meetmetele eelistada lepingulisi ja koostöölahendusi.
Justification
In the field of groundwater protection, voluntary and contractual measures based on cooperation have increasingly proved their value, in addition to legal and administrative instruments.
Such measures include, for instance, the use of agricultural environmental programmes, advisory services, further training and cooperation between farmers and waterworks managers.
In the interests of effective protection of groundwater and with due regard for the principle of proportionality, priority should be assigned to contractual and cooperative instruments in particular when they ensure that objectives are attained in the same way
Muudatusettepanek
19
Artikkel 5 a (uus)
Artikkel 5 a
Mõõtmismeetodid
1.
Iga liikmesriik esitab Euroopa Komisjonile mõõtmismeetodi täieliku kirjelduse iga aine kohta, mille suhtes on väärtuslävi kehtestatud ühenduse või liikmesriigi tasandil.
2.
Komisjon teeb kindlaks, kas mõõtmismeetodid on täielikult võrreldavad või võib meetodite erinevus tuua kaasa moonutusi ja seega käesoleva direktiivi puudulikku või ebavõrdset kohaldamist ühenduses.
Määravateks faktoriteks on kohalikud klimaatilised tingimused ja mullatüübid.
3.
Vastavalt tulemustele komisjon kinnitab või jätab kinnitamata liikmesriigi poolt esitatud mõõtmismeetodid.
4.
Kui komisjon ei kinnita liikmesriigi esitatud mõõtmismeetodeid, esitab liikmesriik muudetud mõõtmismeetodid komisjonile kinnitamiseks vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1–3.
5.
Kinnitatud mõõtmismeetodeid kohaldatakse liikmesriikides direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 8 täpsustatud kuupäevast alates.
Justification
Agreement on techniques for measurement of groundwater pollution is essential for equal and fair transposition of this Directive.
Each Member State should measure the pollution according to comparable threshold values.
The Commission should therefore be given the authority to approve measurement techniques, provided that these are equivalent with regard to environmental goals.
Muudatusettepanek
20
Artikli 6 lõik 1
Lisaks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud põhimeetmetele tagavad liikmesriigid, et valglapiirkondade meetmeprogrammid hõlmavad ka meetmeid, millega hoitakse ära kõikide nimetatud direktiivi VIII lisa punktides 1–6 loetletud saasteainete kaudsed heited põhjavette.
Lisaks direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud põhimeetmetele tagavad liikmesriigid, et valglapiirkondade meetmeprogrammid hõlmavad ka meetmeid, millega hoitakse ära kõikide nimetatud direktiivi VIII lisa punktides 1–6 loetletud saasteainete olulistes kogustes kaudsed heited põhjavette.
Justification
Active prevention or reduction measures against very small quantities of pollutants may, in some cases, be harmful to the environment rather than improve and protect environmental quality.
For example this may occur in delta regions, where very small quantities of these substances, present on the bed of a river or another water body, may filter through to groundwater bodies.
Whereas the term ‘prevention’ in this article should not be undermined, the unwanted consequences from such obligations should be prevented.
Muudatusettepanek
21
Artikli 6 lõige 2 a (uus)
Headele põllumajandustavadele vastavalt kasutatud väetiste ja taimekaitsevahendite, ning oma majapidamises toodetud väetiste kasutamist ei käsitleta põhjavee kaudse saastamisena.
Justification
This directive does not define the concept 'indirect discharge'.
Discharges of fertilisers and plant treatment products in accordance with good agricultural practice promote the healthy growth of crops.
This amendment is intended to provide a secure basis for agricultural planning in the EU.
Muudatusettepanek
22
Artikli 6 lõige 2 b (uus)
Ilma et see piiraks teistes valdkondades põhjavee kaitsmiseks kehtestatud kvaliteedinõudeid, ei kohaldata käesolevat sätet:
a) eramute veepuhastusseadmetest väljuvale heitveele;
b) teistele saasteainetele, milles sisalduv piisavalt väike kogus ja kontsentratsioon ei põhjusta mingisugust ohtu põhjavee kvaliteedi halvenemiseks.
Justification
Directive 80/86/EEC already contains the above-mentioned exemption provisions.
On grounds of subsidiarity, it is not justifiable for an EC directive to concern itself with all emitters, however small.
In 2013, when the existing Directive 80/86/EEC ceases to apply, gaps will arise in the legislation unless this text is included.
Muudatusettepanek
23
Artikkel 7 a (uus)
Artikkel 7 a
Aruanne direktiivi 91/676/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta
Pärast käesoleva direktiivi jõustumist ning enne 2008. aastat esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse direktiivi 91/676/EMÜ tühistamise võimalust alates 31. detsembrist 2008.
Enne 31. detsembrit 2008 peavad direktiivi 91/676/EMÜ sätted, mis puudutavad ohustatud piirkondade määratlemist ja ümbervaatamist, olema lisatud direktiivi nr 2000/60/EÜ.
Liikmesriigid peavad tagama, et direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 11 sätestatud meetmed tagavad direktiivi 91/676/EMÜ artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamise.
Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed ja esitab vajadusel ettepanekud, mis tagavad käesoleva artikli sätete eeskujuliku rakendamise.
Justification
In 2009, the Programmes of measures to improve water quality, as required by Article 11 of the Water Framework Directive (Directive 2000/60/EC) are to be in place.
Among other things, these programmes aim to ensure that groundwater threshold values are met.
With the implementation of that directive and the nitrate limit specified in Annex I of this directive on groundwater quality, the 'Nitrates Directive' could possibly be repealed.
The new package of legislation on water will ensure that the quality goals are reached, leaving proper implementation up to the Member States.
Muudatusettepanek
24
Artikkel 8
Käesoleva direktiivi II–IV lisa võivad muutuda lähtuvalt teaduse ja tehnika arengust ning kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlusega, mis käsitleb valglate haldamisplaanide kestust ja uuendamist vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 lõikele 7.
Käesoleva direktiivi II ja IV lisa võivad muutuda lähtuvalt teaduse ja tehnika arengust ning kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlusega, mis käsitleb valglate haldusplaanide läbivaatamise ja uuendamise tähtaegu vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 lõikele 7.
Justification
Considering the importance of the list of substances, changes to Annex III should fall within the scope of a legislative procedure, involving both Parliament and Council.
Muudatusettepanek
25
I lisa esimese veeru viimane rida
Pestitsiidide koostisse kuuluvad aktiivsed toimeained ning asjakohased metaboliidid, lagunemis- ja reaktsioonisaadused
(Ei puuduta eestikeelset teksti)
Justification
In some versions (SV, FR, ES, PT) the word ‘relevant’ (meaning ‘significant’) has been omitted.
It is crucial that this term be correctly implemented in all versions of the text, since the Commission applies a precise definition for ‘relevant metabolites’ in the guidelines to Directive 91/414/EC
OJ L 230 , 19.8.1991, p.1. .
Muudatusettepanek
26
I lisa viimase tulba viimane rida
Väärtusläve kohaldatakse kõikidele põhjaveekogumitele, välja arvatud piirkondades, kus joogivee normid pestitsiide ja nende asjakohaste metaboliitide osas on rangemad kui 0.1 µg liitri kohta.
Nendes piirkondades rakendatakse joogivee norme.
Pestitsiidide ja nende metaboliitide kontsentratsioon ei tohi üheski põhjaveekogumis ületada 0,5 µg liitri kohta.
Justification
Threshold values for pesticides/metabolites in drinking water might be less than 0.1 µg/l.
In such cases, the more stringent standard should apply.
Directive 98/83/EC sets a threshold value for the sum of pesticides and related substances.
This threshold should be included in this Directive as well, in order to ensure proper protection of the groundwater.
Muudatusettepanek
27
I lisa allmärkus 22
22 Vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 5 võetud proovide alusel riskigruppi arvatud põhjaveekogu või -kogude vastavust normidele kontrollitakse kõikides proovide võtmise kohtadest võetud proovide vastavate näitajate aritmeetiliste keskmise alusel.
Vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklile 5 võetud proovide alusel riskigruppi arvatud vaatlusaluse põhjaveekogu või -kogude vastavust normidele kontrollitakse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetluse käigus kehtestatud tähtaja jooksul ning iga tüüpilise piirkonna kõikides proovide võtmise kohtades võetud proovide vastavate näitajate kaalutud aritmeetilise keskmise alusel.
Justification
This amendment seeks to clarify the text.
It is important for monitoring to be carried out per representative zone in a body of groundwater, because differences may be significant, even within the same body of groundwater.
The period within which monitoring must take place needs to be stated more precisely.
Muudatusettepanek
28
IV lisa punkt 1.2 a
a) hindamine peab toimuma iga põhjaveekogumi või põhjaveekogumite rühma osas eraldi igas proovide võtmise kohas üks kord kvartalis, poolaastas või aastas võetud proovide keskmiste näitajate aritmeetilise keskmise alusel;
a) hindamine peab toimuma iga võrreldava põhjaveekogumi või võrreldava põhjaveekogumite rühma osas igas proovide võtmise kohas üks kord kvartalis, poolaastas või aastas võetud proovide kaalutud keskmiste näitajate kaalutud aritmeetilise keskmise alusel;
Justification
This amendment seeks to make the text more specific and prevent any confusion.
Muudatusettepanek
29
IV lisa punkt 1.2 b
et vältida moonutusi tendentsi kindlaksmääramisel, ei arvestata alla kvantifitseerimispiiri jäävaid mõõteväärtusi.
et vältida moonutusi tendentsi kindlaksmääramisel , käsitletakse vastavalt usaldusväärsetele ja tunnustatud statistikapõhimõtetele kõiki alla kvantifitseerimispiiri jäävaid mõõteväärtusi.
Justification
Eliminating all measurements below the limit of quantification is not scientifically correct and does not avoid biased results.
Therefore, recognised statistical methods for the treatment of these measurements should be applied.
Muudatusettepanek
30
IV lisa punkt 1.6 a (uus)
1.6. a Põhjaveekogumite kvantifitseerimisel määravad liikmesriigid – koostöös valglapiirkondade eest vastutavate asutustega – kindlaks põhjaveekihi vee tasakaalu, kasutades taseme varasemate andmete põhjal määratletud asjakohaseid näitajaid ja selleks väljaarendatud seirevõrke.
Justification
The Member States (acting through their appropriate bodies) know most about the trends in groundwater levels, thanks to control and monitoring networks.
The fact that aquifers differ on account of the widely varying geology within the European Union should be taken into account.
Muudatusettepanek
31
IV lisa lõige 2.7 a (uus)
2.7. a Valglapiirkondade eest vastutavate asutuste kaudu kehtestavad liikmesriigid võrkude suuruse ja seiremeetmete sageduse ning samuti vaatlusaastate minimaalse ja maksimaalse arvu, mida on vaja põhjaveekihtides ilmneva kvantitatiivsete tendentside kindlaksmääramiseks.
Kasvutendentsi langusele pöördumise punkt kehtestatakse säästvat arengut, veeökosüsteemide, otseselt sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide ja inimtegevusega seotud pöördumatu kahju riski ning kliimamuutust nõuetekohaselt silmas pidades.
Justification
Any reduction in the size of groundwater bodies has a direct affect on aquatic and terrestrial ecosystems and on sustainable development in the areas dependent on those aquifers.
This fact is not taken into account in the Commission's proposal for a directive, even though it is mentioned in the Framework Directive on water.
Quantitative monitoring must be carried out and trend-reversal points must be established if irreversible damage is to be avoided.
MENETLUS
Pealkiri
Põhjavee kaitsmine reostuse eest
Viited
2003/0210(COD)
Vastutav komisjon
ENVI
Nõuandev komisjon
istungil teada andmise kuupäev
AGRI
16.9.2004
Tõhustatud koostöö
--
Arvamuse koostaja
Jan Mulder
nimetamise kuupäev
2.9.2004
Arutamine komisjonis
23.11.2004
20.1.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
Lõpphääletuse tulemused
poolt
33
vastu
--
erapooletuid
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Joseph Daul (esimees), Jean-Claude Fruteau (aseesimees), Janusz Wojciechowski (vice-chairman), Filip Adwent, Peter Baco, Katerina Batzeli, Sergio Berlato, Thijs Berman, Luis Manuel Capoulas Santos, Giuseppe Castiglione, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Michl Ebner, Carmen Fraga Estévez, Duarte Freitas, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Bogdan Golik, María Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Albert Jan Maat, Diamanto Manolakou, Neil Parish, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Marc Tarabella, Jeffrey Titford, Witold Tomczak, Kyösti Tapio Virrankoski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Karin Resetarits, Bernadette Vergnaud
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
--
MENETLUS
Pealkiri
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek põhjavee kaitsmise kohta reostamise eest
Viited
KOM(2003)0550 – C5-0447/2003 – 2003/0210(COD)
Õiguslik alus
EÜ asutamislepingu art 251 lg 2 ja art 175 lg 1
Menetlusalus
art 51
EPle esitamise kuupäev
22.9.2003
Vastutav komisjon Täiskogul määratud kuupäev
ENVI
16.9.2004
Nõuandev (nõuandvad) komisjon(id) Täiskogul määratud kuupäev
AGRI 16.9.2004
ITRE 16.9.2004
[
Arvamuse esitamisest loobumine Otsuse kuupäev
Tõhustatud koostöö Täiskogul määratud kuupäev
Raportöör(id) Määramise kuupäev
Christa Klaß 27.7.2004
Aseraportöör(id)
Ursula Schleicher
Lihtsustatud menetlus Otsuse kuupäev
Õigusliku aluse vaidlustamine JURI arvamuse kuupäev
/
Rahaeraldise määra muutmine BUDG arvamuse kuupäev
/
Konsulteerimine Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega Täiskogu otsuse kuupäev
0.0.0000
Konsulteerimine regioonide komiteega Täiskogu otsuse kuupäev
0.0.0000
Arutamine komisjonis
27.9.2004
23.11.2004
14.3.2005
16.3.2001
Vastuvõtmise kuupäev
16.3.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt
vastu
erapooletuid
47
6
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Adamos Adamou, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Jillian Evans, Anne Ferreira, Françoise Grossetete, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber ja Asa Westlund.
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
María del Pilar Ayuso González, David Casa, Milan Gaľa, Jutta D. Haug, Erna Hennicot-Schoepges, Kartika Tamara Liotard, Ria Oomen-Ruijten, Justas Vincas Paleckis ja Renate Sommer.
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Anne Laperrouze ja Mechtild Rothe.
Esitamise kuupäev – A6
21.3.2005
A6-0061/2005
Märkused
...
