15.9.2010 B7-0522/2010 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK komisjoni avalduse alusel
vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 2
Põhjapoolseimate, piiriüleste ja mägipiirkondade, saarte ja hõredalt asustatud alade majanduslikku ja sotsiaalset arengut käsitlev Euroopa strateegia
Oldřich Vlasák
fraktsiooni ECR nimel
PE446.612v01-00 B7‑0522/2010 Euroopa Parlamendi resolutsioon põhjapoolseimate, piiriüleste ja mägipiirkondade, saarte ja hõredalt asustatud alade majanduslikku ja sotsiaalset arengut käsitleva Euroopa strateegia kohta
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XII jaotist, eriti lepingu artiklit 174;
– võttes arvesse viimaseid arenguid territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonnas, eelkõige:
o määrusi, mis reguleerivad struktuurifonde programmitöö perioodil 2007–2013;
o nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta otsust ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta ELT L 291, 21.10.2006, lk 11.
;
o komisjoni 6. oktoobri 2008. aasta teatist „Roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta.
Territoriaalse mitmekesisuse muutmine Euroopa tugevaks küljeks”;
o oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu ja ühtekuuluvuspoliitika tulevase reformi üle toimuva mõttevahetuse hetkeseisu kohta;
o komisjoni talituste töödokumenti „Piirkonnad 2020 – ELi piirkondade tulevaste väljakutsete analüüs” ( SEK(2008)2868 );
o komisjoni 15. juuni 2009. aasta teatist „Majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlev kuues eduaruanne”;
o komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (SEK(2010)360);
– võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,
A. arvestades, et territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtet on tugevdatud määrustes, mis reguleerivad struktuurifonde ajavahemikul 2007–2013, ja territoriaalne ühtekuuluvus on üks Euroopa Liidu uutest põhieesmärkidest, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus ja millega tahetakse tagada liidu harmooniline areng, vähendades erinevusi eri piirkondade arengutaseme vahel ja kõige ebasoodsamate piirkondade mahajäämust;
B. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 kohaselt pööratakse erilist tähelepanu maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele, piiriülestele ja mäestikualadele;
C. arvestades, et mägipiirkonnad, saared ja hõredalt asustatud alad puutuvad kokku eriliste probleemidega, mis on tingitud piirkondlikust integratsioonist, kehvast ligipääsetavusest, demograafilistest muutustest, kliimamuutusest, rändenähtustest või energiavarustusest;
D. arvestades, et piiriülesed alad võivad rohkem kasu saada Euroopa integratsioonist, ületamaks oma perifeersust ja isoleeritust; eelkõige kehtib see piirkondade kohta ELi endisel välispiiril; parem koordineerimine ja ühised lähenemisviisid avavad nii uue arengupotentsiaali kui ka võivad oluliselt parandada neis piirkondades ligipääsetavust ja liikuvust ning avalike teenuste tõhusust, samuti aidata kaasa ajaloo armide parenemisele rahvusliku, sotsiaalse ja kultuurilise leppimise soodustamisega piiriülestes kogukondades,
1. pooldab territoriaalse ühtekuuluvuse lisamist liidu eesmärkide hulka;
2. on seisukohal, et ELi ühisele kohustusele arendada põhjapoolsemaid piirkondi, saari ja mäestikualasid peaks eeskätt kasuks tulema teadmiste kriitilise massi kogumine ja uue arusaama juurutamine, et need piirkonnad on ELi territooriumi lahutamatu osa, mitte üksnes riikide vähetähtsad äärealad;
3. on seisukohal, et ELi tasandil võetavad meetmed on eriti õigustatud piiriüleste alade puhul, sest territoriaalse ühtekuuluvuse parandamine piirülestel aladel ning Euroopa varasemast lõhestatusest ülesaamine on üliolulised Euroopa integratsiooni tegelikuks õnnestumiseks;
4. kutsub komisjoni üles minema edasi uuringuga „Erilise geograafilise iseärasusega piirkonnad” ning esitama konkreetse ettepaneku, kuidas lisada see uus eesmärk ühtekuuluvuspoliitika struktuuri pärast 2014. aastat ja uutesse mehhanismidesse, mille abil parandada horisontaalset ja vertikaalset kooskõlastamist muude poliitikavaldkondadega;
5. palub komisjonil arvestada seda, et kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ei tohi ELi tegevus sekkuda riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsemise pädevustesse või neid asendada ning ELi meetmed peaksid eelkõige andma tulemusi strateegilise arengu oskusteabe jagamisega, territoriaalse koostöö projektidega ning riigisisese ja üleeuroopalise liikuvuse parandamisega;
6. kutsub komisjoni üles töötama välja asjakohasemaid ja territoriaalsemaid statistilisi näitajaid, mis annavad nende piirkondade arengutasemest ulatuslikuma ülevaate, et kindlaks teha, mil määral saab ELi ühise lähenemisviisi abil tõhusalt tegelda nende territooriumide arenguprobleemidega, ning et välja töötada näitajad, mis aitaksid tulevikus ühtekuuluvuspoliitika vahendeid paremini suunata nende probleemide lahendamiseks;
7. kutsub komisjoni üles enne uusi vastavaid vahendeid ja ressursse käsitlevate ettepanekute tegemist keskenduma eeskätt sellele, et parandada tõhusust ja strateegilist fookust ühtekuuluvuspoliitika praeguste vahendite ja muude algatuste puhul (nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus, territoriaalne koostöö ja Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumised või üleeuroopaliste transpordivõrkude poliitika) ning eemaldada ühtselt turult kõik praegused tõkked ja vastuolud, mis kahjustavad asjaomaseid piirkondi;
8. kutsub komisjoni üles looma partnerlussuhteid liikmesriikidega ning asjaomaste piirkondlike ja kohalike asutustega, et nad saaksid täita olulist rolli kogu protsessis;
9. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele, piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele ning majandus- ja sotsiaalpartneritele.
