P6_TA(2009)0044
Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abil
B6-0062/2009
Euroopa Parlamendi 4
.
veebruari 2009. aasta resolutsioon energiatõhususe parandamise kohta info- ja sidetehnoloogia abil
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse komisjoni 13. mai 2008. aasta teatist "Energiatõhususe parandamine info- ja sidetehnoloogia abil" ( KOM(2008)0241 );
–
võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatist "Kaks korda 20 aastaks 2020.
Kliimamuutus – Euroopa võimalus" ( KOM(2008)0030 );
–
võttes arvesse komisjoni poolt tellitud 2008. aasta septembri uuringut "Info- ja sidetehnoloogia mõju energiatõhususele";
–
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8.–9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi, eriti tegevuskava (2007–2009) "Euroopa energiapoliitika";
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65.
;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.
;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 106/2008 ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud) ELT L 39, 13.2.2008, lk 1.
;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivi 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.
;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013) ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.
;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.
;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.
;
–
võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0354 .
;
–
võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni energiatõhususe tegevuskava kohta: potentsiaali realiseerimine Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0033 .
;
–
võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0007 .
;
–
võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks – roheline raamat ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 876.
;
–
võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni "Energiatõhusus ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem – roheline raamat" ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 273.
;
–
võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa infoühiskonna kohta majanduskasvu ja tööhõive eest ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 133.
;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,
A.
arvestades, et EL on kehtestanud eesmärgi 2020. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20% võrra ja toota 20 % energiast taastuvatest energiaallikatest, ning arvestades, et ELi jõupingutused on lisaks suunatud energiatõhususe suurendamisele 20% võrra sama aja jooksul;
B.
arvestades, et arvutuste kohaselt võimaldaks info- ja sidetehnoloogial (IST) põhinevate tehnoloogiate kasutamine vähendada CO2 heitkoguseid rohkem kui 50 miljoni tonni võrra aastas;
C.
arvestades, et eespool nimetatud eesmärkide saavutamisel ei tohi kahjustada ELi majanduse konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust;
D.
arvestades, et EL on seadnud endale eesmärgiks saada aastaks 2010 kõige konkurentsivõimelisemaks teadmuspõhiseks majanduseks, ja arvestades, et majanduslik konkurentsivõime sõltub suuresti energiatõhususest ning IST kasutamisest;
E.
arvestades, et energiatõhususe suurendamine on üks ökonoomsemaid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vahendeid, ning arvestades, et energiatõhusus võib otseselt tähendada kokkuhoidu tarbijate jaoks;
F.
arvestades, et IST etendab olulist rolli energiatõhususe suurendamisel kohalikul ja globaalsel tasandil nii tööstus- kui arenevates riikides (eelkõige arukate võrkude ja arukate ehitiste abil ning energiamahukate tööstusharude tootmisprotsesside tehnoloogilise uuendamise abil) ning võttes arvesse võimalikku säästu, mida pakuvad arukad transpordisüsteemid töötlevas tööstuses ja transpordisektoris;
G.
arvestades, et IST sektor põhjustab praegu 2% kogu maailma CO2 heitmetest, ning arvestades, et sektor oleks suuteline lisaks oma CO2 heitmete vähendamisele konkreetselt välja töötama uuenduslikke ja energiatõhusamaid rakendusi kogu majanduse jaoks;
H.
arvestades, et austada tuleks tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet, tagamaks, et EL kasutuses oleks kõik asjakohased IST rakendused kasvuhoonegaaside heitkoguste alaste eesmärkide saavutamiseks;
I.
arvestades, et IST-tööstuse pakutavatel vahenditel on võtmeroll eri süsteemide jõudluse võrdlemisel nende energiakuluga;
J.
arvestades, et mitmed ELi programmid ja algatused juba toetavad IST teadusuuringuid ja innovatsiooni energeetika alal (seitsmes teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu raamprogramm, IST poliitika toetusprogramm ja Euroopa aruka energeetika rakenduskavad); arvestades, et maksusoodustustega ja asjakohaste riiklike toetusmeetmetega saab arukaid energiatõhususe lahendusi rahaliselt toetada ja julgustada;
K.
arvestades, et tööstusel ja väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEdel) on võtmeroll energiatõhususe suurendamisel IST ja innovatsiooni kaudu,
1.
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles püüdma tõsta nt näidisprojektide abil teadlikkust IST tähtsusest energiatõhususe suurendamisel ELi majanduses ning edasiviiva jõuna tootlikkuse ja kasvu suurendamisel ning kulude vähendamisel, mis soodustab konkurentsivõimet, jätkusuutlikku arengut ja ELi kodanike elukvaliteedi tõusu;
2.
teeb tulevastele nõukogu eesistujariikidele ettepaneku muuta IST temaatika ning IST tähtsus kliimamuutuse vastu võitlemisel ja sellega kohanemisel oma eesistumise prioriteetideks;
3.
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles püüdma ühtlustada energiatõhususe alaseid kriteeriume, lähenemisviise ja õigusloomealaseid muudatusi ning võtma kasutusele tervikliku lähenemisviisi, mis tähendab, et liikmesriigid ei mõtle ainult komponentidest, vaid tervetest süsteemidest (nt arukad ehitised); nõuab, et komisjon kaaluks võimalust lisada mõjuhindamissuunistesse IST lahenduste kasutamisel saadava potentsiaalse energiasäästu hindamine;
4.
kutsub üles liikmesriike, kes pole veel loonud IT/IST kasutamisel põhinevat rohelist strateegiat ELi CO2 heitkoguste järkjärgulise vähendamiseks, seda tegema;
5.
palub liikmesriikidel rohkem kasutada nn rohelist hanget, et ergutada oma avalikke teenistusi võtma kasutusele IST lahendusi, mis oleksid eeskujuks energiatõhusate lahenduste edendamisel; kutsub avalikku sektorit, alustades ELi institutsioonidest, rakendama võimalikult palju paberivaba kontori poliitikat, dokumendihaldust, e-juhtimist, e-haldust, kaugtööd ning video- ja telekonverentse; nõuab tungivalt, et komisjon haaraks initsiatiivi ja koostaks tegevuskava ELi institutsioonide energiatarbimise vähendamiseks;
6.
rõhutab, et igal otsustamistasandil tuleb teha rohkem jõupingutusi, et kasutada kõiki saadaolevaid rahalisi vahendeid (nt seitsmes raamprogramm, konkurentsivõime ja innovatsiooniprogramm, ühtekuuluvuspoliitika raames toetatavad asjakohased rakenduskavad, samuti riiklikud ja piirkondlikud programmid) uute IST-põhiste energiatõhusust suurendavate lahenduste kasutusele võtmiseks; kutsub lisaks komisjoni üles sätestama, et vähemalt 5% struktuurifondide rahast kasutataks olemasolevate elamute energiatõhususe suurendamiseks;
7.
kutsub komisjoni üles toetama süstemaatilist lähenemisviisi arukatele IST lahendustele, pannes erilist rõhku heitkoguste vähendamisele linnaarenduses, eelkõige arukate ehitiste, tänavavalgustuse ning ülekande- ja jaotusvõrkude väljaarendamise ning reaalajas transpordikorralduse abil;
8.
palub komisjonil ja liikmesriikidel rahaliste stiimulite abil edendada nn aruka võrgu tehnoloogia kasutamist; palub lisaks liikmesriikidel ergutada kõige moodsamate andurtehnoloogiate kasutamist, mis võimaldavad vähendada energiakadu, tuvastades lekkeid, tõkkeid ja teisi probleeme olulisemates infrastruktuurides;
9.
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostöös tööstuse, tarbijate, ametiasutuste, kõrgkoolide ning uurimisasutustega toetama arvuti- ning info- ja sidetehnoloogia põhiste meetodite katsetamist, valideerimist, kasutuselevõtmist ja edasist levitamist, et parandada energiatõhusust, mis väljendub eelkõige täiustatud elektrivõrkudes, energiatõhusamates hoonetes, arukas valgustuses, tööstusprotsessi automatiseerimises, virtualiseerimises, digiteerimises ning füüsilise reisimise tele- ja videokonverentsidega asendamises;
10.
kutsub liikmesriike üles kasutama IST pakutavat potentsiaali uute ettevõttemudelite võimaldamiseks, eelkõige energiaturul ja seoses elektroonilise elektrikaubandusega, aga ka muudes majandusharudes, et edendada rohelist innovatsiooni ja ettevõtlust;
11.
nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes pole veel direktiivis 2006/32/EC sätestatud nõuete täitmiseks sisse viinud asjakohaseid soodustusi seoses arukate elektrienergia mõõturite paigaldamisega ettevõtetes, avalikes teenistustes ja majapidamistes, teeksid seda võimalikult kiiresti; kutsub komisjoni ja liikmesriike sel eesmärgil üles tagama, et investeeringute abil leviksid tarbijatele mõeldud automatiseeritud ISTd (arukad mõõturid, mis annavad ülevaate vahetust energiatarbest, sh sellised, mida saab kasutada majapidamistes) 2019. aastaks sajaprotsendiliselt;
12.
kutsub komisjoni, liikmesriike ja piirkondlikke ning kohalikke ametiasutusi üles oluliselt investeerima IST poolt võimalikuks tehtud hajutatud energiatootmise süsteemidesse (sealhulgas soojuse ja elektri koostootmine, mis on kasulikult hübridiseeritud taastuvate energiaallikatega, näiteks päikeseenergial põhinevate tehnoloogiatega, erilise rõhuga arukale päikesejälgimistehnoloogiale, ja tuuletehnoloogiatega), ning nõuab, et EÜ õigusakte ja liikmesriikide seadusi vastavalt muudetaks; palub komisjonil, liikmesriikidel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel käsitleda energia detsentraliseeritud tootmist ja jaotamist alati koos ISTga;
13.
kutsub liikmesriike üles looma paremaid tingimusi IST kasutamiseks energiamahukates tööstusharudes ja eriti ehitustööstuses (nt tootmisliinidel kõrgetasemeliste integreeritud seire- ja kontrollitehnoloogiate kasutusele võtmise abil), sest 10% ülemaailmsetest CO2 heitkogustest tekib ehitusmaterjalide tootmisel;
14.
kutsub komisjoni ja liikmesriike samuti üles keskenduma olemasolevate hoonete ja muude ehitiste energiatõhususele, sest 40% kogu tarbitavast energiast läheb ehitiste arvele; palub seoses sellega luua paremad tingimused IST kasutamiseks arukate hoonete juures; ergutab liikmesriike pakkuma stiimuleid vanemate majade restaureerimiseks ning passiivmajade ja heitmevabade majade ehitamiseks;
15.
tervitab IST-alase konsultatsiooni- ja partnerlusprotsessi käivitamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste, nagu ühine tehnoloogiaalgatus ARTEMIS ja energiatõhusate ehitiste ühine tehnoloogiaalgatus (E2B) kaudu toetama kõigi ehituse, energiatõhususe ja IST sektorites tegevate partnerite vahelist tihedamat koostööd; kutsub kõiki partnereid üles tegema koostööd avatud normide ja standardite koostamisel, et tagada eri tehnoloogiate kokkusobivus;
16.
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt toetama suure energiatõhususe potentsiaaliga uute ISTde ja nende rakenduste alaseid teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust ning näidisprojekte, eriti puudutab see mikro- ja nanoelektroonikat, samuti arenevaid kvant- ja fotoonikatehnoloogiaid;
17.
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt toetama valgustustehnoloogia ja arukate valgustusrakenduste alaseid teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja näidisprojekte, et oleks võimalik jõulisemalt edendada energiatõhusama valgustuse kasutamist üldkasutatavates sise- ja välisruumides, pidades eriti silmas väga tõhusaid valgusdioode (LED); nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid teadusuuringuid, mis käsitlevad valgustussüsteeme tervikuna, mitte ainult selliste süsteemide komponente;
18.
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võimalikult hästi ära kasutama Galileo satelliitnavigatsioonisüsteemi pakutavaid võimalusi, et tagada transpordisektoris vastavate ISTga kombineeritavate rakenduste võimalikult lai kasutamine, eriti seoses liiklusvoogude juhtimise ja korraldamise, kaupade ja isikute liikumist puudutava reaalajas teavitamise ning transporditeekondade ja -viiside optimeeritud valikuga;
19.
kutsub liikmesriike üles riiklikul ja kohalikul tasandil koostööd tegema, et kooskõlastada lähenemine IST-l põhinevate tehnoloogiate pakutavatel arukatel lahendustel põhineva energiatõhusa ja keskkonnasõbraliku liikuvuse kasutamisele (nt eratranspordi optimeerimine, arukas logistika, tõhus sõidukite ja liiklusvoo seire, kavandamine ja simulatsioon), mis võimaldaks tagada koostalitlusvõime, väiksemad kulud ja tõhusama toime; palub lisaks liikmesriikidel toetada standardiasutusi ELi ja ülemaailmsete standardite määratlemisel ja kehtestamisel arukate transpordisüsteemide jaoks;
20.
palub liikmesriikidel käivitada programme ja luua stiimuleid, et parandada olemasolevate sõidukite heitmenäitajaid, eelkõige kõrgetasemeliste IST lahenduste abil, varustades sõidukid tagantjärele heitmete kontrollisüsteemidega ja võttes kasutusele reaalajas töötavad mobiilsed seireplatvormid;
21.
soovitab liikmesriikidel edendada üldsusele suunatud teavituskampaaniaid energiasäästliku käitumise kohta ja sõidukijuhtide koolitamist energiatõhusa sõidustiili osas; märgib, et seoses sellega on oluline käivitada pilootprogrammid, et näidata parimaid rakendusi transpordis, eriti seoses lisandväärtust andvate IST lahendustega olemasolevatele probleemidele kohalikul tasandil;
22.
kutsub komisjoni üles avaldama kohalikele omavalitsustele mõeldud parimate tavade juhendit energiatõhusate lahenduste kohta liikluskorralduses ning tegema koostööd tööstuse esindajatega ökouuenduste nimekirja alal (näiteks ökonoomse kütusetarbimise indikaator, sisekummi rõhku jälgiv tarkvara, dünaamiline ökonavigatsioonisüsteem, sõidukiiruse regulaator, kohanduv püsikiirushoidik ja keskkonnamõju reaalajas hindamine sõidustiili järgi), et saavutada keskkonnasäästlik sõidustiil;
23.
nõuab tungivalt, et komisjon toetaks algatusi kohalike omavalitsuste teadlikkuse tõstmiseks, sh IST modelleerimisvahendite kasutamist linnaplaneerimise, elamumajanduse ja energiatõhusate digitaalteenuste jaoks; tervitab linnapeade liidu algatust, mis ühendab alalises võrgus Euroopa kõige eesrindlikumate linnade linnapead; nõuab, et see organisatsioon pööraks erilist tähelepanu IST kasutamisele energiatõhususe parandamiseks;
24.
kutsub liikmesriike üles pöörama vajalikku tähelepanu IST kasutamisele töötlevas tööstuses ja komisjoni võimaldama liikmesriikidele paremat juurdepääsu uurimis- ja arendustegevuse näidisprojektidele, milles IST-l on keskne roll töötlevas tööstuses, millest otseselt või kaudselt sõltub 70% ELi töökohtadest, propageerides sellega näiteid parimatest lahendustest ELi töötleva tööstuse moderniseerimisel;
25.
palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada ja ergutada IST tööstust süsinikuheitmete vähendamisel, täites kõige rangemaid tõhusus- ja innovatsioonistandardeid toote kogu elutsükli jooksul ning rakendades energiatarbimise seiret turustusahela kõikides osades; ergutab IST sektorit välja arendama vabatahtlikke algatusi energiatarbimise vähendamiseks; soovitab lisaks kasutada tarkvara ja operatsioonisüsteeme, mis tarbivad vähim energiat;
26.
kutsub liikmesriike üles investeerima energiatõhususega seotud haridusse, mis peaks algama juba koolis ja arendama tulevastes tarbijates keskkonnateadlikkust; kutsub komisjoni ja liikmesriike lisaks üles tugevalt toetama haridus- ja koolitusprogramme piisava arvu kvalifitseeritud IST-spetsialistide saamiseks ning julgustama eraisikuid ja ettevõtteid omandama tõhusaid tavasid eesmärgipärase hariduse ja koolituse abil, mis õpetab seadmeid tõhusalt kasutama, säästetud energia hulka mõõtma ja arendama rohelisi oskusi;
27.
palub komisjonil ja liikmesriikidel luua soodsama õigusliku keskkonna, et VKEdel, kes võivad mängida IST-põhiste energiatõhususe lahenduste rakendamisel olulist rolli, oleks parem juurdepääs rahalistele vahenditele;
28.
tervitab ELi ja Ühendriikide Energy Stari koostöö ulatuse laiendamist ning kohustusliku avaliku hanke sätte lisamist rakendusmäärusesse; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks läbirääkimisi tulevaste toodete üle;
29.
märgib, et uued tehnoloogiad ja lähenemisviisid võivad mõnel juhul suurendada energiatarbimist võrreldes süsteemidega, mida nad asendavad; palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda samme tagamaks, et tarbijatel oleks täielik ülevaade uuenduslike süsteemide energiatõhususest võrreldes tehnoloogiaga, mida nad asendavad; palub komisjonil luua metoodika süsteemide energiatõhususe hindamiseks; nendib, et arukad mõõdikud võivad mängida olulist rolli tarbijate hoiatamisel muutuste üldise mõju eest energiatõhususele, kui tarbijad muudavad oma käitumist või võtavad kasutusele uued süsteemid;
30.
kutsub komisjoni üles tegema kolmandate riikidega tihedat koostööd, et muuta energiatõhusust suurendav IST laiemalt kättesaadavaks; kutsub ka üles kehtestama ühised standardid energiatõhusatele toodetele, eriti ELi projektidele Energy Stari raames, mis aitavad märkimisväärselt suurendada energiatõhusust ja vähendada keskkonnamõju ning mida saaks rakendada ka kolmandates riikides;
31.
palub liikmesriikidel toetada aktiivselt suure energiasäästu potentsiaaliga IST lahenduste kasutusele võtmist ELi kaugemates piirkondades, näiteks saartel ning mägistel ja eraldatud aladel;
32.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.
