A6-0017/2009
26.1.2009
RAPORT
Autoriõiguse perspektiivid Euroopa Liidus
(2008/2121(INI))
Õiguskomisjon
Raportöör:
Manuel Medina Ortega
PE 413.997v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI..........................................................................................................................10
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............15
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS.................................................18
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................21
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
autoriõiguse perspektiivide kohta Euroopa Liidus
( 2008/2121(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 14 ja 95;
– võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 27;
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 lõiget 2;
– võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2007. aasta aruannet direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) kohaldamise kohta ( SEK(2007)1556 );
– võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2008. aasta rohelist raamatut „Autoriõigus teadmistepõhises majanduses” ( KOM(2008)0466 );
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas
EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta
ELT L 157, 30.4.2004, lk 45. ja komisjoni avaldust 2005/295/EÜ, mis käsitleb direktiivi 2004/48/EÜ artiklit 2
ELT L 94, 13.4.2005, lk 37. ;
– võttes arvesse oma 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühise piiriülese haldamise kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0462 . ;
– võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni autoriõiguse ja sellega seotud õiguste vallas ühise haldusteenuse pakkujate ühenduse raamistiku kohta
ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 425. ;
– võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovitust 2005/737/EÜ, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist
ELT L 276, 21.10.2005, lk 54. ;
– võttes arvesse komisjoni 16. aprilli 2004. aasta teatist autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste haldamise kohta siseturul ( KOM(2004)0261 );
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta
EÜT L 77, 27.3.1996, lk 20. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta
ELT L 372, 27.12.2006, lk 12. ;
– võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni programmi „i2010: digitaalraamatukogud” kohta
ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 296. ;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A6‑0017/2009 ),
Autoriõigus ja infoühiskond
1. tuletab meelde, et direktiivi 2001/29/EÜ vastuvõtmine oli üks esmaseid, 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu püstitatud eesmärke üleminekul konkurentsivõimelisele, dünaamilisele ja teadmistepõhisele majandusele;
2. tuletab meelde, et Euroopa Ühendus ja liikmesriigid peavad austama autoriõigust reguleerivat rahvusvahelist raamistikku, täpsemalt 1886. aasta kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooni artikli 9 lõiget 2 ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklit 13, mille tingimused on toodud ka direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõikes 5;
3. peab eelmainitud direktiivi kohaldamist eri liikmesriikides ning selle mõju autoriõiguse ühtlustamisele rahuldavaks;
4. märgib, et komisjoni eelmainitud esimene aruanne, mis käsitleb direktiivi 2001/29/EÜ artiklite 5, 6 ja 8 kohaldamist, ei võimalda anda tähendusrikast hinnangut hilinenud ülevõtmise tõttu liikmesriikides, ja kutsub seetõttu komisjoni üles koondama jõupingutusi direktiivi 2001/29/EÜ kõikide aspektide täielikule rakendamisele ning tagama tasakaalu õiguste valdajatele tasu tagamise ja Euroopa tarbijate hüvanguks levitamise vahel;
5. peab kahetsusväärseks, et komisjon ei võta oma aruandes arvesse nende riikide õiguspraktikat, kes ühinesid Euroopa Liiduga pärast direktiivi 2001/29/EÜ vastuvõtmist;
6. soovib, et komisjon võtaks rohkem aega ülevõtmismeetmete ja tulevase pretsedendiõiguse põhjalikuma kogumi loomiseks;
7. on arvamusel, et direktiivi 2001/29/EÜ kohaldamine peab toimuma laiemas raamistikus ning selles tuleks eriti arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul,
EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1. direktiivi 2004/48/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta
EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. sätestatud andmekaitsesätteid;
8. märgib, et direktiivi 2001/29/EÜ võimalik reformimine ei oleks asjakohane, kuna direktiivi ülevõtmine liikmesriikides lõppes alles 2006. aastal;
9. on seisukohal, et direktiiv 2001/29/EÜ tagab õiglase tasakaalu eri osaliste huvide vahel;
10. tuletab meelde, et direktiivil 2001/29/EÜ on oluline roll autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kohandamisel infoühiskonnaga;
11. tunneb heameelt selle üle, et komisjon on lihtsustanud mõttevahetust isiklikuks otstarbeks kopeerimise maksustamise süsteemide teemal huvitatud poolte vahel tänu platvormi loomisele, mis ühendab tööstuse, õiguste valdajate ja tarbijate esindajaid ning mille eesmärk on hinnata objektiivselt kõnealuste süsteemide olukorda ning tõstatuvaid küsimusi, eriti online -keskkonnas; ergutab platvormi uurima järjekindlat ja õiglast lähenemisviisi kasutades selliseid küsimusi nagu seaduslik allikas ja autoritasu kindlaksmääramise kriteeriumid, sealhulgas tarbijauuringute roll selles protsessis ja tarbijatele edastatav teave isiklikuks otstarbeks kopeerimise maksustamise süsteemide kohta; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti platvormi töö edenemisest; on lisaks seisukohal, et võrdsed tingimused oleksid õiguste valdajate, tarbijate ja tööstuse huvides;
12. imestab, miks komisjoni ülalmainitud rohelises raamatus keskendutakse peaaegu eranditult kirjastusele ja jäetakse kultuuritööstuse muud harud tähelepanuta;
13. tuletab komisjonile meelde, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste reguleerimisel on oluline ja hädavajalik, et ELi institutsioonid teeksid tihedat koostööd ja tegutseksid kooskõlastatult;
14. nõuab kindlalt, et komisjonil peab olema järjepidev autoriõigusealane lähenemisviis; teeb ettepaneku, et üksainus peadirektoraat koordineeriks eri valdkondade ettepanekuid, et tagada autoriõiguste õigusliku aluse järgimine ning vältida tahtmatuid tagajärgi;
15. on seisukohal, et autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ning intellektuaalomandi kaitsel on oluline osa Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõime tagamisel;
16. märgib, et loovtööstus on kasvav sektor, mis moodustab 2,6 % liidu SKPst (2003) ja annab tööd rohkem kui viiele miljonile inimesele;
17. on arvamusel, et loovtööstusel on infoühiskonnas tähtis roll;
18. tuletab meelde, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse infoühiskonnas on oluline element siseturu majanduselu arendamisel ning toetab ajendist, loometegevusest, investeeringust ja Euroopa tarbijatele levitamisest koosnevat positiivset mõjuringi;
19. rõhutab, et autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kaitse on eeltingimus, et ergutada loomingulisust ja innovatsiooni ning säilitada erinevaid kultuurilisi identiteete;
20. tunnistab, et teadmiste laialdane levitamine suurendab avatust ja sotsiaalset ühtekuuluvust, kuid rõhutab, et autoriõiguse kaitse kõrge tase on intellektuaalse loomingu jaoks ülioluline ning seepärast tuleb leida tasakaal, et tagada loomingulisuse säilimine ja areng kõikide huvides;
21. tuletab meelde, et autoriõiguse süsteem on teadmiste- ja oskustepõhise majanduse jaoks kõige sobivam süsteem;
22. rõhutab, et Euroopa raamistik, millega nähakse ette autoriõiguse kaitse kõrge tase, on vajalik tingimus kirjastajatele pidevate uuenduste ja investeeringute tegemiseks uutesse elektroonilistesse toodetesse ja teenustesse, mis annavad üliolulise panuse liidu püüdlustesse muutuda ülemaailmsel tasandil teadmistepõhises majanduses tähtsaks osalejaks;
23. on seisukohal, et autoriõigusest ja sellega seotud õigustest kinnipidamine on parim tagatis seadusliku digitaalsete teenuste turu arendamiseks;
24. täheldab, et kultuurikaupade ja -teenuste pakkumise mitmekesisus ning nende kaupade ja teenuste levitamine liidu territooriumil sõltub samuti autoriõiguse ja sellega seotud õiguste järgimisest ja kaitsest;
25. rõhutab, et Euroopa loomesektori dünaamilisus ja eripalgelisus on sõnavabaduse üks aluseid;
26. tuletab meelde, et autoriõiguse ja sellega seotud õiguste järgimine on eri rahvuskultuuride säilitamise vahend;
27. kinnitab, et autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kaitse peab olema õiguste valdajale tagatud õiguste kehtestamise kohas kogu õiguste kehtivusaja vältel, olenemata riigipiirist või kasutusviisidest;
28. tuletab meelde, et infoühiskond avab uusi turge, kus kaitstuid teoseid saab kasutada elektrooniliste toodete ja interaktiivsete teenuste kaudu;
29. väljendab heameelt Europeana projekti edu üle, mis tõestab, et Euroopa lähenemisviis, milles on ühendatud autoriõiguse järgimine ja kasutajate parem juurdepääs loomingulisele infosisule internetis, toimib hästi; märgib, et Europeana projekt, milles keskendutakse koostööle ja ollakse pidevas dialoogis kõikide sidusrühmadega, tagab teoste rikkumatuse ja seadusliku digiteerimise kõrge kvaliteedi; tuletab samuti meelde, et ühenduse autoriõigust käsitlevates õigusaktides on sätestatud, et kaitstud teoste digiteerimiseks ja nende kättesaadavaks tegemiseks isegi väljavõtete vormis on vaja saada õiguste valdajate luba; rõhutab, et see põhimõte on Europeana üks aluseid;
30. peab vajalikuks tagada autorite isiklike õiguste järgimine ning tunneb muret asjaolu pärast, et levivad töölepingud (nn work for hire ), millega nähakse ette autoriõiguste sunniviisiline üleminek ning rikutakse autori õigust oma teosele ja kahjustatakse teose kaitset;
Erandite tegemise kord
31. tuletab meelde, et direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 5 kohaselt kohaldatakse selles direktiivis sätestatud erandeid üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose tavapärase kasutusega ega mõjuta põhjendamatult õiguste valdaja õiguspäraseid huve (nn kolmeetapilise kontrolli säte);
32. on arvamusel, et teoste digiteerimisel tuleb järgida autoriõigusi ja sellega seotud õigusi ning sellega ei tohi kahjustada teoste tavapärast kasutust internetis, eelkõige mis puudutab teoste üldsusele kättesaadavaks tegemise õigusest saadud sissetulekuid;
33. on arvamusel, et direktiiviga 2001/29/EÜ valitud ammendaval mittekohustuslike erandite loetelul põhinev lähenemine on piisavalt paindlik ja endiselt kehtiv;
34. on seisukohal, et online -keskkonnas kättesaadavate digitaalsete raamatukogude loomine suuremahuliste digiteerimisprojektide käigus peab toimuma autoriõiguste ja sellega seotud õiguste valdajate täielikul nõusolekul vabatahtlikult sõlmitud kokkulepete alusel;
35. on seisukohal, et direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 3 punktis b puudega inimeste huvides ette nähtud erandit tuleks kohaldada täies ulatuses;
36. kutsub üles juurdlema ohu üle, mida kujutavad autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kaitsele kaugõppe puhul rakenduslik-teaduslike uuringute raames tehtavad reprodutseerimise ja üldsusele edastamise õiguste erandid;
37. on seisukohal, et teadusringkonnad ja teadlased peaksid sõlmima õppetöö ja teadusuuringute eesmärgil teostele juurdepääsu parandamiseks kirjastajatega vabatahtlikke litsentsilepinguid; osutab eelkõige sellele, kui suur väärtus on teadusajakirjadel, millel on oluline tähtsus akadeemilise teadustöö tulemusi kinnitava vastastikuse eksperdihinnangu seisukohast ning mille rahanduslik elujõulisus sõltub makstud tellimustest;
38. on seisukohal, et tuleb parandada online -teenuste ja neid teenuseid vastuvõtvate eri seadmete koostalitlusvõimet, et suurendada seaduslikku pakkumist ja arendada välja konkurentsivõimeline online -turg;
39. on arvamusel, et kasutajad peavad teoste loomisel järgima autoriõigust ja sellega seotud õigusi ning kasutaja loodud teoste suhtes ei ole vaja kehtestada uut erandit;
Õiguste rakendamine
40. tuletab meelde, et kultuurisektori majandust ja loomingu uuendamist ohustab volitamata kasutamine, mis tekitab kunstiloomesektorile ja tehnoloogilistele uuendustele tõsist kahju;
41. tunnistab, kui oluline on, et kirjastajad investeeriksid infosisu tootmisse ja levitamisse paberkandjal ja digitaalsel kujul, ning rõhutab vajadust võidelda tõhusalt mis tahes kolmanda isiku tegevusega, millega ei peeta kinni Euroopa autoriõigust käsitlevatest õigusaktidest ning mis ohustaks selliseid investeeringuid;
42. on arvamusel, et võitlus piraatluse vastu peab toimuma mitmel tasandil: hariduse ja ennetuse, seadusliku digitaalse infosisu pakkumise arendamise ning sellele juurdepääsu, koostöö ja kriminaalkaristuste tasandil;
43. toetab sellise keskkonna edendamist, mis soodustab levitamist ja seaduslikku juurdepääsu loomingulisele infosisule online -keskkonnas;
44. rõhutab, et kaitstud infosisule juurdepääsu võimaldamisel ükskõik kellele on tähtis autoriõiguse eeskirjadest rangelt kinni pidada;
45. nõuab tungivalt, et selgitataks internetipõhise autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste konkurentsivõimelise turu olukorda (arvestades Autorite ja Heliloojate Ühingute Rahvusvahelise Konföderatsiooni (CISAC) juhtumit);
46. tuletab meelde, et autoriõiguse või sellega seotud õigustega kaitstud teoste ja teenuste allalaadimist pakkuvate veebisaitide tegevus ning võrdõigusvõrkude kaudu toimuv autoriõiguse või sellega seotud õigustega kaitstud teoste või teenuste vahetamine ilma õiguste valdajate loata on ebaseaduslik;
47. toetab eri liikmesriikides selliste mehhanismide loomist, mille ülesanne oleks õiguste valdajate taotlusel ja astmelise lähenemisviisi abil jälgida autoriõiguste järgimist internetis;
48. kiidab heaks mitmete riikide kohtusüsteemide võetud meetmed nende veebisaitide suhtes, mis levitavad internetis teoseid ebaseaduslikult (nt „The Pirate Bay”);
49. nõuab, et liikmesriikide õigusasutused peataksid nimetatud saitide tegevuse;
50. kutsub komisjoni üles uurima direktiivi 2001/29/EÜ artikli 8 lõike 3 kohaldamist ning kaaluma, millised on parimad vahendid piraatluse, eelkõige online -piraatluse vastu võitlemiseks, et aidata edendada ja töötada välja edukat online -infosisu turgu;
51. innustab töötama välja ja kasutama uusi, vabalt kättesaadavaid ja allalaaditavaid tuvastamise ja äratundmise ELi internetitehnoloogiad ning toetab olemasolevaid tehnoloogiaid, et eristada lihtsamalt piraattooteid seaduslikest toodetest;
52. kutsub üles juurdlema internetiühenduse pakkujate vastutuse üle piraatlusevastases võitluses;
53. nõuab, et internetiühenduse pakkujad teeksid koostööd, et ennetada elektroonilist piraatlust ja karistada selle eest;
54. kutsub üles arendama teoste seaduslikku pakkumist internetis, näiteks langetades digitaalteenuste käibemaksu;
55. on ühest küljest arvamusel, et haridus ja teadvustamine on olulised, ning teisest küljest kutsub komisjoni üles tagama digitaalõiguste haldamise süsteemide läbipaistvuse ja koostalitlusvõime;
56. palub, et komisjon laiendaks direktiivi 2001/29/EÜ järgmise hindamisaruande kohaldamisala direktiivi artikli 3 lõike 2 punkti a kohaldamisele; on arvamusel, et komisjon peaks uurima uusi võimalusi esitajate olukorra parandamiseks, kui nimetatud sättega ettenähtud õiguse kohaldamine osutub ebapiisavaks;
°
° °
57. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
SELETUSKIRI
I Autoriõigus ja sellega seotud õigused infoühiskonnas
Autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kaitsel infoühiskonnas on oluline osa siseturu majanduselu arendamisel.
Autoriõigus omistab traditsiooniliselt autorile kaks peamist omandiõigust: reprodutseerimisõiguse ja õiguse teha teos üldsusele kättesaadavaks.
Infoühiskond avab uusi turge, kus kaitstud teoseid saab kasutada elektrooniliste toodete ja interaktiivsete teenuste kaudu.
Kõnealuses kontekstis on autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kaitse üks loovuse ja innovatsiooni ning eri kultuuriliste identiteetide stimuleerimise tingimustest.
Autoriõigus ja sellega seotud õigused ei ole üksnes loojate tööjärgne tasu, vaid ka vahend, mille abil ergutada rohkem looma.
See ergutav aspekt on veelgi olulisem tootjatele ja vahendajatele.
Autoriõiguse ja sellega seotud õiguste kaitse peab seega olema õiguse valdajale tagatud õiguste kehtestamise kohas kogu õiguste kehtivusaja vältel, olenemata riigipiirist või kasutusviisidest.
Piraatlus infoühiskonnas takistab tegeleda loomingulise tegevusega, mis peab olema majanduslikult tasuv.
Tuleb arvestada, et infokaupade hinnastruktuur on ebatüüpiline, sest enamik kulutusi tehakse loomis- ja tootmisetapis.
Tuleb vältida seda, et tehnoloogia areng moonutaks autoriõigust
Võitlus piraatluse vastu peab toimuma mitmel tasandil: haridus ja ennetus, juurdepääsu arendamine seaduslikule digitaalse sisu pakkumisele, koostöö ja kriminaalkaristused.
Täna on vaja tagada tasakaal autorite seaduslike huvide ning avalikkuse ja ühiskonna huvide vahel, pidades silmas ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille artiklis 27 sätestatakse: „1.
Igal inimesel on õigus ühiskonna kultuurielust vabalt osa võtta, kunsti nautida, teaduse progressi oma panus anda ja selle progressi hüvesid kasutada.
2.
Igal inimesel on õigus oma moraalsete ja materiaalsete huvide kaitsele, mis johtuvad teaduslikest töödest, kunsti- ja kirjandusteostest, mille autoriks ta on” .
Direktiivil 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas on kolm eesmärki:
– kinnitada veel kord autori õigusi ja autoriõigusega seotud õiguste valdajate õigusi, võttes arvesse digitaalkeskkonna eripära;
– määrata kindlaks nendest õigustest erandite tegemise kord;
– tagada teostele ja teenustele lisatud tehniliste meetmete õiguslik kaitse, et hoida ära õiguste valdajate lubamatud toimingud.
Direktiiv juhindub Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni 1996. aasta autoriõiguse lepingutest.
Direktiiv jätab liikmesriikidele suure vabaduse selle ülevõtmisel, luues mõnikord liikmesriikides õigusliku ebakindluse ja erinevused liikmesriikide vahel, kuna paljud sätted on vabatahtliku iseloomuga, mis jätab liikmesriikidele vabaduse võtta vastu valikuliselt hulgaliselt erandeid sätestatud õigustest, ning jättes liikmesriikide hooleks õigusliku kaitse kehtestamise mõnikord ähmaste tähtaegade jooksul.
II Direktiivi 2001/29/EÜ kohaldamise hindamise alus
Euroopa Komisjoni aruandes direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) kohaldamise kohta (SEC 2007/1556) vaadeldakse kõnealuse direktiivi artiklite 5 (erandid ja piirangud), 6 (tehniliste meetmetega seotud kohustused) ja 8 (sanktsioonid ja õiguskaitsevahendid) ülevõtmist liikmesriikide poolt ning kohaldamist riiklike kohtute poolt.
Erandite tegemise kord, selle kohaldamine ja ülevõtmine praktikas
– Direktiivi artiklis 5 sätestatakse kohustuslik erand (lõige 1) ning valikulised erandid kas üksnes reprodutseerimisõigusest (lõige 2) või reprodutseerimise, üldsusele edastamise ja kättesaadavaks tegemise õigusest (lõige 3), mis võivad ulatuda ka levitamisõigusele (lõige 4).
– Lõige 5 allutab kõik erandid ja piirangud mitmesugustele direktiivis sätestatud ainuõigustele vastavalt kolmekordse kontrolli reeglile, mis tähendab, et neid „kohaldatakse üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose või muu objekti tavapärase kasutusega ning ei mõjuta põhjendamatult õiguste valdaja õiguspäraseid huve” .
Kõnealune kolmekordne kontroll pärineb algselt Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooni artikli 9 lõikest 2 ning Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni 1996. aasta lepingute artiklist 10.
Artikli 5 lõikega 1 nähakse ette erand ajutise reprodutseerimise suhtes, mis on vajalik siirdamiseks või toimub juhuslikult, mis on tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa.
Direktiivi artiklis 2 kinnitatakse reprodutseerimisõigust kõige laiemas tähenduses, kuid digitaalkeskkonnas on reprodutseerimine rohkearvuline ja sageli lühiajaline.
Sellest hoolimata on need hõlmatud ainuõigusega, mistõttu moodustab reprodutseerimine, mis osutub vajalikuks teatavate edastamisviiside tõttu, ainsa kohustusliku erandi direktiivis (artikli 5 lõige 1).
Seevastu 13. veebruari 2007. aasta otsusega kohtuasjas Google-Copiepresse tegi Belgia kohus otsuse, et Google serveri talletatud veebilehe kopeerimine ning ühenduse olemasolu, mis teeb võimalikuks avaliku juurdepääsu samale veebilehele, on vastuolus reprodutseerimisõigusega ja üldsusele edastamise õigusega.
Kõik liikmesriigid, v.a Ühendkuningriik ja Iirimaa, võtsid erineval viisil üle isiklikuks tarbeks tehtud reproduktsioonide erandi vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile b .
Teisalt otsustasid Belgia ja Prantsusmaa kohtud, et tegemist ei ole alati kohaldatava õigusega (Belgia apellatsioonikohtu 9. septembri 2005. aasta otsus kohtuasjas Test Achats v. EMI ja Pariisi kassatsioonikohtu 28. veebruari 2006. aasta otsus kohtuasjas Studio Canal v S. Perquin et Union fédérale des consommateurs Que Choisir ).
Artikli 5 lõike 2 punktiga c ettenähtud erand konkreetsete reproduktsioonide suhtes, mida teevad raamatukogud või muud organid, kelle tegevus ei taotle ärilisi eesmärke , ei ole piiramatu.
Kõnealune erand on piiratud erijuhtudega, nagu näiteks reproduktsioonid, mis on vajalikud raamatukogu kataloogides sisalduvate tööde säilitamiseks.
Kirjastajad näiteks arvavad, et neil on õigus anda eelnev luba raamatu „skaneerimiseks”, nagu hagis Google’i vastu, mis esitati Pariisi kõrgema instantsi kohtule 6. juunil 2006. aastal La Martinière’i kontserni jt poolt.
On selge, et teoste kättesaadavaks tegemine internetis digitaalsete raamatukogude kaudu võib autoriõiguste valdajaile tekitada väga suurt kahju.
Artikli 5 lõike 3 punktiga c ettenähtud erandit ajakirjanduse suhtes , et anda aru päevakajalistest sündmustest, tõlgendasid mõned liikmesriigid väga laias tähenduses, kuid kohtuotsuses Copiepresse v. Google leidis Belgia kohus, et käesolev erand ei kata Google’i poolset artikli osade reprodutseerimist ilma selgitava märkuseta.
Sama kohtuotsust ei kohaldata teenuse Google.News suhtes, mille puhul kehtib erand tsiteerimiseks kriitikas või ülevaadetes vastavalt artikli 5 lõike 3 punktile d .
Artikli 5 lõike 3 punktiga k ettenähtud erandi seoses reproduktsiooni kasutamisega karikatuuris või paroodias võtsid liikmesriigid siseriiklikusse õigusesse üle märgatavate erinevustega: näiteks Ühendkuningriigis ei ole seda ette nähtud ja Saksamaal on see rangelt reglementeeritud vastavalt Hamburgi piirkondliku kohtu praktikale selle 5. septembri 2003. aasta otsusega pisipiltide kohta.
Tehniliste meetmete kaitse
Direktiivi artiklis 6 nõutakse liikmesriikidelt õiguskaitset mistahes tõhusatest tehnilistest kaitsemeetmetest kõrvalehoidmise (TPM, technological protection measures) ning nende levitamise vastu.
Artikli 6 lõike 3 kohaselt hõlmab väljend „tehnilised meetmed” „mis tahes tehnoloogiat, seadet või komponenti, mille eesmärk tavapärase toimimise puhul on takistada või piirata teoste või muude objektidega seotud toiminguid, milleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste valdaja või direktiivi 96/9/EÜ III peatükis sätestatud sui generis õiguse valdaja ei ole luba andnud”.
Saksamaa kohtupraktikas kehtestati 2005. aasta kohtuotsusega Heise Online keeld pakkuda tarkvara mis tahes tehnilistest kaitsemeetmetest kõrvalehoidmiseks, isegi seose puhul offshore veebisaidiga.
Mõiste „tõhusad tehnilised meetmed” võtsid üle kõik liikmesriigid, v.a Slovakkia ja Rootsi.
Artikli 6 lõikes 4 sätestatakse, et liikmesriigid võivad võtta asjakohaseid meetmeid , et tagada õiguste valdajate võetavate vabatahtlike meetmete puudumise korral erandid tehniliste kaitsemeetmete kaitsest artikli 5 lõike 2 punktides a, b, c ja e ning artikli 5 lõike 3 punktides a, b või e ettenähtud kasusaajate huvides.
Kõnealust küllaltki laia „asjakohaste meetmete” mõistet kohaldatakse liikmesriikides erinevalt: näiteks Austrias, Tšehhi Vabariigis ja Madalmaades ei ole seda üle võetud, samas kui Soomes, Taanis, Eestis, Kreekas ja Ungaris on olemas vahekohtu- ja lepitusmeetmed, või siis Belgias, Saksamaal, Hispaanias ja Iirimaal võimalus pöörduda kaebusega kohtu poole.
Prantsusmaal aga on ette nähtud halduslik edasikaebamise menetlus.
Sanktsioonid ning autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste valdajate kaitse
Direktiivi 2001/29 artikli 8 lõikes 3 sätestatakse, et „liikmesriigid tagavad, et õiguste valdajatel on võimalik taotleda kohtu ettekirjutust vahendajatele, kelle teenuseid kolmandad isikud kasutavad autoriõiguse või sellega kaasneva õiguse rikkumiseks” .
Vaid Austria, Leedu ja Belgia võtsid täielikult üle kõnealuse artikli, mida teistes liikmesriikides hõlmavad olemasolevad õigusaktid.
Viimastel aastatel on võetud palju õiguslikke meetmeid juurdepääsu pakkujate ja veebimajutajate vastu.
29. juunil 2007. aastal käskis Brüsseli esimese astme kohus ühingul Scarlet (endine Tiscali) paigaldada „filtrid”, et hoida ära võrdõigusvõrgu failide kõrvaldamine.
Samamoodi esitas Taani kohtunik 10. veebruaril 2006. aastal ühele serverile nõude katkestada nende klientide internetiühendus, kes rikkusid autoriõigust, ning 25. oktoobril 2006. aastal, samuti Taanis, kästi serveril TELE 2 blokeerida oma klientidele juurdepääs Venemaa saidile AllofMP3.com, mis lubas ebaseaduslikult laule alla laadida.
Üks väga delikaatne sektor on võrdõigusvõrk, teisisõnu internetisaitide ja tarkvara võrk, mille kaudu kasutajad jagavad – kas otse või ühise saidi kaudu – faile, mis sisaldavad kaitstud teoste või teenuste reproduktsioone ilma õiguste valdaja loata (Napster – tsentraliseeritud, Kazaa – detsentraliseeritud).
Nende saitide tegevus, väljaspool kõnealust võrdõigusvõrgu nähtust, mis pakuvad kaitstud teoste või teenuste allalaadimist ilma vajaliku loata, on ebaseaduslik ning ükski erand siinkohal ei kehti.
Niisiis tuleb kolleegidele faile edasiandvate kasutajate tegevust käsitleda ebaseadusliku teona teose üldsusele edastamisel ilma erandite kohaldamise võimaluseta.
Mis puudutab allalaadimist, siis on kaheldav, kas tegemist on reproduktsiooniga, mille puhul kehtib erand seoses erakoopiaga (artikli 5 lõike 2 punkt b), mille on teinud füüsiline isik isiklikuks tarbeks ning mille kasutuseesmärk ei ole otseselt ega kaudselt kaubanduslik, kuid sel juhul tuleb samuti arvesse võtta allika seaduslikku või ebaseaduslikku päritolu.
Nimetatud alustel püüavad õiguste valdajad saavutada täna kokkulepet juurdepääsu pakkujatega.
Nad teevad ettepaneku rakendada kahtlust tekitavate ebaseaduslike tegevuste teavitamise menetlust, et juurdepääsu pakkujad võtaksid kasutajate suhtes võimalikult kiiresti meetmeid, ning esitaksid nende täielikud kontaktandmed kohtumenetluse algatamise eesmärgil.
Ent see võib minna vastuollu isikuandmete kaitsega.
Tegelikult ei kehtesta ühenduse õigus Euroopa Kohtu 29. jaanuari 2008. aasta kohtuotsuse „Telefonica” kohaselt liikmesriikidele kohustust avalikustada eraandmeid tsiviilkohtumenetluse raames, et tagada autoriõiguse tõhus kaitse.
Kohus tõstatab siiski küsimuse seoses tasakaalu leidmise vajalikkusega eri põhiõiguste kaitse vahel, täpsemalt õigus eraelu puutumatusele ning teisest küljest õigus intellektuaalomandi kaitsele ja tõhusale õiguskaitsevahendile.
Kohtuotsus „Telefonica” kinnitab intellektuaalomandi kaitse tähtsust ning ei takista sugugi juurdepääsu pakkujate ja teiste internetioperaatorite koostööd õiguste valdajatega võitluses piraatluse vastu internetis.
8.10.2008
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS
õiguskomisjonile
komisjoni aruande kohta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) rakendamise kohta
( 2008/2121(INI) )
Arvamuse koostaja:
Silvia-Adriana Ţicău
ETTEPANEKUD
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval õiguskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. kinnitab, et infoühiskond on Lissaboni strateegia oluline tugisammas, mis põhineb juurdepääsul teadmistele ning digitaalse infosisu kaitsel autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse range ning tulemusliku süsteemi kaudu; kinnitab lisaks, et selline kaitse peab soodustama innovatsiooni, järgima tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet ning arvesse võtma õiguskuulekate tarbijate ja internetiteenuse pakkujate õigustatud huve;
2. rõhutab vajadust saavutada autoriõiguse osas infoühiskonnas õiguskindlus ning toonitab vajadust jätkata selles valdkonnas ühtlustamist nii Euroopa Liidu siseselt kui ka ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel;
3. tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiv 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas
EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10. on intellektuaalomandi kaitset digitaalses keskkonnas käsitleva ühenduse õiguse oluline osa ning kooskõlas Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) internetialaste lepingutega; meenutab lisaks, et need õigusaktid on tegelikkuses hästi toiminud, aidates Euroopa Liidus kaasa elujõulise kogukonna kujunemisele;
4. märgib, et infotehnoloogia on tekitanud vajaduse moodsa autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste järele ning nende õiguste kaitse peab olema tagatud selliselt, et hoitakse selget vahet nende rakendamise eest vastutavate ametiasutuste ja kehtivas õiguslikus raamistikus tegutsevate ettevõtjate vahel;
5. tuletab meelde, et kasutajate loominguna sündinud infosisu on kiiresti suurenenud ja et sellel on olnud loovust ergutav mõju; tunnistab, et tegemist on valdkonnaga, mille väärtus üha kasvab; märgib, et selle üheks eeltingimuseks on teabe jagamine ja et seda tuleb arvesse võtta; tuletab sellega seoses meelde, et kuigi autoriõigus soodustab investeeringuid ja infosisu tootmist, on hoolega kaalutletud erandid teabele juurdepääsu ning loovuse ja innovatsiooni tagamiseks võrdselt olulised;
6. märgib, et komisjoni aruandes direktiivi 2001/29/EÜ rakendamise kohta rõhutatakse, et direktiivi artikleid 5, 6 ja 8 on liikmesriikides rakendatud erinevalt, mille tagajärjeks on liikmesriikide kohtute lahknevad tõlgendused ja otsused, ning tuletab meelde, et need moodustavad nüüd osa kohtupraktikast;
7. palub komisjonil jätkata direktiivi 2001/29/EÜ rakendamise ranget järelevalvet ning selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule regulaarselt aru anda;
8. märgib rahuloluga, et komisjon võttis vastu rohelise raamatu „Autoriõigus teadmistepõhises majanduses”, ning palub komisjonil pärast kõigi huvitatud pooltega konsulteerimist muuta direktiivi 2001/29/EÜ nii, et selgitada artiklite 5, 6 ja 8 sõnastust ning tagada autoriõiguse kaitset infoühiskonnas käsitleva õigusliku raamistiku ühtlustamine ühenduse tasandil;
9. palub komisoni direktiivi 2001/29/EÜ aspektide edasisel hindamisel, mis hõlmaks ka ülalmainitud rohelist raamatut, arvestada parlamendi 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa teadusruumi uute perspektiivide kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0029 . , milles rõhutatakse intellektuaalomandi õiguste austamise tähtsust ning tuuakse esile, et kirjastajate investeeringud infrastruktuuri, funktsionaalsusse ja elektrooniliste ristviidete algatustesse on võimaldanud suurt edasiminekut teabe ja teadmiste levitamisel.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
7.10.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
34
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jan Březina, Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Dragoş Florin David, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Nicole Fontaine, Norbert Glante, András Gyürk, David Hammerstein, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Pia Elda Locatelli, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Manuel António dos Santos, Juan Fraile Cantón, Neena Gill, Pierre Pribetich, Silvia-Adriana Ţicău, Vladimir Urutchev
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
José Javier Pomés Ruiz
19.11.2008
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS
õiguskomisjonile
komisjoni aruande kohta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) rakendamise kohta
( 2008/2121(INI) )
Arvamuse koostaja:
Janelly Fourtou
ETTEPANEKUD
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon palub vastutaval õiguskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. märgib, et loovtööstused on kasvav sektor, mis moodustab 2,6 % liidu SKTst (2003) ja annab tööd rohkem kui viiele miljonile inimesele;
2. tuletab meelde, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse infoühiskonnas on oluline element sellise siseturu majanduselu arendamisel, mis toetab ajendist, loometegevusest, investeeringust ja Euroopa tarbijatele levitamisest koosnevat positiivset mõjuringi;
3. tuletab meelde, et Euroopa Ühendus ja liikmesriigid peavad austama autoriõigust reguleerivat rahvusvahelist raamistikku, täpsemalt 1886. aasta kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsiooni artikli 9 lõiget 2 ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklit 13, mille tingimused on ära toodud ka direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõikes 5;
4. rõhutab, et kaitstud sisule juurdepääsu võimaldamisel ükskõik kellele on tähtis autoriõiguse eeskirjadest rangelt kinni pidada;
5. märgib, et tehnoloogilised meetmed ei tohi liigselt või põhjendamatult kahjustada nende õigusi, kes tarbivad autoriõigusega kaitstud tooteid seaduslikult;
6. tunnistab, et teadmiste laialdasem levitamine aitab kaasa avatusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, kuid rõhutab, et autoriõiguse kaitstuse kõrge tase on intellektuaalse loomingu jaoks ülioluline, ning seepärast tuleb leida tasakaal, et tagada loomingulisuse säilimine ja areng kõikide huvides;
7. rõhutab, et kaitstuse kõrget taset sisaldav autoriõiguse Euroopa raamistik on vajalik tingimus kirjastajatele pidevate uuenduste ja investeeringute tegemiseks uutesse elektroonilistesse toodetesse ja teenustesse, mis annavad üliolulise panuse liidu püüdlustesse muutuda ülemaailmsel tasandil teadmistepõhises majanduses tähtsaks osalejaks;
8. on seisukohal, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste valdkonnas kehtivad erandid ja piirangud saab kõige tõhusamalt ette näha riigi tasandil, kuna see tagab infoühiskonna kiiresti muutuva keskkonna jaoks kõige paindlikumad lahendused;
9. märgib, et direktiivi 2001/29/EÜ artiklite 5, 6 ja 8 kohaldamisega seonduv esimene aruanne ei võimalda tähelepanuväärse hinnangu andmist hilinenud ülevõtmise tõttu liikmesriikides ja kutsub seetõttu komisjoni üles keskenduma direktiivi 2001/29/EÜ kõikide aspektide täielikule rakendamisele ning tagama tasakaalu autoriõiguste omajatele tasu tagamise ning Euroopa tarbijate hüvanguks levitamise vahel;
10. peab kahetsusväärseks, et komisjon ei võta oma aruandes arvesse nende riikide õiguspraktikat, kes ühinesid liiduga pärast direktiivi vastuvõtmist;
11. soovib, et komisjon võtaks rohkem aega ülevõtmismeetmete ja tulevase pretsedendiõiguse põhjalikuma kogumi loomiseks;
12. on arvamusel, et asjassepuutuva direktiivi kohaldamine peab toimuma laiemas raamistikus, ning et selles tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul,
EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta
ELT L 157, 30.4.2004, lk 45. ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta
EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. ;
13. märgib, et direktiiv 2001/29/EÜ tagab õiguste teostamiseks õiguskaitsevahendid; tervitab selliste alternatiivide edasiarendamist ja kasutamist, mille alla kuuluvad vahekohtu-, vahendus- ja enesekontrollisüsteemid, mis hõlmavad erinevaid infoühiskonnas osalejaid;
14. on arvamusel, et haridus ja teadvustamine on olulised ning kutsub komisjoni üles tagama digitaalõiguste haldamise süsteemide läbipaistvuse ja koostalitlusvõime.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
6.11.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
34
1
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Mia De Vits, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Martí Grau i Segú, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Iliana Malinova Iotova, Pierre Jonckheer, Kurt Lechner, Lasse Lehtinen, Toine Manders, Catiuscia Marini, Arlene McCarthy, Nickolay Mladenov, Zita Pleštinská, Giovanni Rivera, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Salvador Domingo Sanz Palacio, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler, Marian Zlotea
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Wolfgang Bulfon, Colm Burke, Joel Hasse Ferreira, Andrea Losco, Manuel Medina Ortega, Anja Weisgerber
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Maddalena Calia, Francesco Ferrari, Mario Mauro, Willem Schuth
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
20.1.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
22
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Carlo Casini, Bert Doorn, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Neena Gill, Othmar Karas, Klaus-Heiner Lehne, Katalin Lévai, Antonio López-Istúriz White, Manuel Medina Ortega, Hartmut Nassauer, Aloyzas Sakalas, Eva-Riitta Siitonen, Francesco Enrico Speroni, Diana Wallis, Rainer Wieland, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Brian Crowley, Eva Lichtenberger, József Szájer, Jacques Toubon, Ieke van den Burg
