5.10.2004
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
suulise vastuse saamiseks esitatud küsimuse B6‑0015/2004 osas
vastavalt kodukorra artikli 108 lõikele 5
Esitajad: Françoise Castex, Glenys Kinnock, Erika Mann, Miguel Angel Martínez Martínez ja Margrietus J. van den Berg
fraktsiooni PSE nimel
Teema: Euroopa Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele "Arengumaad, rahvusvaheline kaubandus ja säästev areng: ühenduse üldise soodustuste süsteemi (GSP) toimimine kümneaastasel perioodil 2006–2015" ( KOM(2004) 461 )
Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele "Arengumaad, rahvusvaheline kaubandus ja säästev areng: ühenduse üldise soodustuste süsteemi (GSP) toimimine kümneaastasel perioodil 2006–2015" ( KOM(2004) 461 )
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist arengumaade, rahvusvahelise kaubanduse ja säästva arengu kohta: ühenduse üldise soodustuste süsteemi (GSP) toimimine kümneaastasel perioodil 2006–2015" ( KOM(2004) 461 ) ELT C ... . ;
–
võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2001. a määrust (EÜ) nr 2501/2001 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002 – 31. detsember 2004 EÜT L 346, 31.12.01, lk 1. ;
–
võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 2003. a määrust (EÜ) nr 2211/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2501/2001 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002 – 31. detsember 2004 ja pikendatakse seda ajavahemikku kuni 31. detsembrini 2005 EÜT L 332, 19.12.03, lk 1. ;
–
võttes arvesse oma 29. novembri 2001. a resolutsiooni üldiste tariifsete soodustuste kava kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002 – 31. detsember 2004 EÜT C 153E, 27.6.2002, lk 30. ;
–
võttes arvesse oma 4. detsembri 2003. a resolutsiooni üldiste tariifsete soodustuste kava kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002 – 31. detsember 2004 ja selle ajavahemiku pikendamise kohta kuni 31. detsembrini 2005 P5-TA(2003)0538. ;
–
võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist "Tugevdatud konsulteerimis- ja dialoogikultuuri poole: üldised põhimõtted ja miinimumstandardid Euroopa Komisjoni konsulteerimisel huvitatud pooltega" ( KOM(2002) 704 ) ELT C ... . ;
–
võttes arvesse Doha deklaratsiooni, mis võeti vastu WTO neljandal ministrite
konverentsil 9.–13. novembril 2001. a;
–
võttes arvesse 26. augustist 4. septembrini 2002. a Johannesburgis peetud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise (WSSD) tulemusi;
–
võttes arvesse arengu rahastamise rahvusvahelise konverentsi Monterrey konsensust,
mis võeti vastu Monterreys (Mehhiko) 18.–22. märtsil 2002;
–
võttes arvesse 2000. a esitatud aastatuhande deklaratsiooni ning ÜRO ja selle liikmesriikide pühendumist aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele aastaks 2015;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5;
A.
arvestades, et alates selle loomisest 1971. a on üldine soodustuste süsteem (GSP) ELi arengupoliitika ning EÜ kaubanduspoliitika peamine instrument;
B.
arvestades, et Euroopa Komisjoni teatises pannakse ette üldise soodustuste süsteemi uued suunised, mis kehtivad kümme aastat ja mille põhjal võetakse järgnevalt vastu rida kolmeaastase kehtivusajaga määruseid;
C.
arvestades, et kõik muudatused praeguses GSP-kavas avaldavad otsest, nii positiivset kui negatiivset, mõju paljudele sidusrühmadele;
D.
arvestades, et nagu väljendatud komisjoni teatises "Tugevdatud konsulteerimis- ja dialoogikultuuri poole: üldised põhimõtted ja miinimumstandardid Euroopa Komisjoni konsulteerimisel huvitatud pooltega" ( KOM(2002) 704 ), on Euroopa Komisjon võtnud endale kohustuse pidada ulatuslikke ja läbipaistvaid konsultatsioone osalejatega, keda mõjutavad olulised poliitilised algatused;
E.
arvestades, et GSP rakendusaste, mida määratletakse tariifseid soodustusi tegelikult kasutava impordimahu ja GSP raames abikõlbliku kaubanduse kogumahu suhtena, jäi viimastel aastatel pettumust valmistavalt madalaks (s.t 52,5% aastal 2002);
F.
arvestades, et WTO India apellatsioonikogu määras 7. aprillil 2004. a EÜ üldise soodustuste süsteemi (GSP) kava üle otsustades kindlaks, et arenenud riigid võivad määrata erinevatele GSP raames soodustatud riikidest pärit toodetele erinevaid tariife, eeldusel et niisugune erinev tariifne kohtlemine vastab lubava klausli ülejäänud tingimustele ning tagab seega samade arengu-, rahandus- ja kaubandusvajadustega riikide, millele hüvitised on suunatud, mittediskrimineerimise;
1.
tervitab teatises püstitatud eesmärke ja toetab Euroopa Komisjoni otsustavust parandada olemasolevat üldise soodustuste süsteemi, muutes korrad lihtsamaks, stabiilsemaks ja selgemaks, keskendades soodustused kõige raskemas olukorras arengumaadele ning rõhutades tugevamalt säästva arengu komponenti;
2.
märgib, et välja kuulutatud eesmärkide saavutamiseks teeb Euroopa Komisjon ettepaneku olemasolevat GSP-süsteemi põhjalikult reformida, näiteks muu hulgas vähendada kordade arvu viielt kolmele, võtta kasutusele ainult turuosa kriteeriumidel põhinev uus astmestamissüsteem ja lihtsustada algseid eeskirju;
3.
märgib, et selles olulises teatises, milles esitatakse GSP uued suunised kümneaastaseks perioodiks, ei viidata praeguse GSP toimimise ja mõju eelnevale põhjalikule hindamisele, mis annaks otsustajatele usaldusväärset teavet nii reformivajaduse kui ka parandamisvõimaluse kohta;
4.
avaldab kahetsust, et Euroopa Komisjoni teatis ei olnud sidusrühmaga korraliku konsulteerimise tulemus ja et seda ei esitatud piisavalt vara, võimaldamaks sisulisi konsultatsioone enne järgmise määruse ettepaneku oodatavat esitamist;
5.
tuletab meelde, et tollimaksud on pidevalt langenud, jõudes kõigi aegade madalaima tasemeni, ja et Doha arenguagendat käsitlevate WTO läbirääkimiste tulemusena tuleks leppida kokku tariifide edasises alandamises; märgib, et sellest tulenevale soodustuste vähenemise probleemile peaks lahenduse pakkuma uus GSP-süsteem;
6.
rõhutab, et parandamaks mõju arengumaade erivajadustele peaks järgmine GSP-määrus:
a) andma soodustusi vastavalt abikõlblike arengumaade ekspordipotentsiaalile;
b) laiendama sooduspääsu paljudele uutele toodetele ja viima olulise osa praegu "tundlikena" käsitletavaid tooteid üle "mittetundlikku" kategooriasse;
c) arvestama toidu sõltumatuse tähtsusega ja iga maa õigusega kaitsta oma põllumajandust GSP rakendamisel;
d) tagama, et uus astmestamissüsteem ei mõjutaks ühtegi arengumaad negatiivselt;
e) tagama, et GSP Plus süsteemi rakendatakse kõikides arengumaades, kes jäävad EBA ("kõik peale relvade") rakendusalast välja;
7.
kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima võimalust tundlike toodete soodustuse ülemmäära tõstmiseks;
8.
tervitab astmestamissüsteemi lihtsustamise üldist eesmärki, kuid märgib murelikult, et Euroopa Komisjoni esitatud astmestamissüsteem põhineb üksnes turuosa kriteeriumidel, jättes tähelepanuta arengu- ja vaesusnäitajad; on arvamusel, et niisugune süsteem võiks diskrimineerida suuri, kuid vaeseid eksportijaid;
9.
rõhutab vajadust hinnata hoolikalt uue astmestamissüsteemi poolt- ja vastuargumente ning näha ette mehhanism, mis leevendab astmestamise võimalikku ebasoodsat mõju arengumaade vaestele rahvastikukihtidele;
10.
kutsub Euroopa Komisjoni üles andma piisavalt varakult enne järgmise GSP-määrus esitamist rohkem teavet mõju kohta, mida erinevad astmestamisläved avaldaksid praegustele GSP raames soodustatutele;
11.
toetab säästva arengu kui GSP võtmekomponendi edendamist, kuid juhib tähelepanu põhinõudele, et ette pandud ühtne lisamöönduste süsteem (GSP Plus) peab olema lihtne ja ennustatav kord, mis on ühitatav WTO lubava klausliga ning annab seega objektiivsed kriteeriumid soodustatud maade väljavalimiseks ja hindamiseks;
12.
rõhutab, et GSP Plus soodustuste saamiseks peavad soodustatud maad nii ratifitseerima kui ka rakendama asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone ja et tulevane määrus peab määratlema usaldusväärsed menetlused selle hindamiseks ning menetlused, mille alusel saab algatada juurdlusi ebapiisava rakendamise kahtluse korral;
13.
usub, et Euroopa Parlamendi ja sotsiaalsete partneritega peaks konsulteerima kõikide GSP plus soodustuste taotluste puhul;
14.
soovitab, et lähtudes GSP ajutiste taganemist käsitlevate sätete paindlikust ja tõhusast rakendamisest, peaks määrus pakkuma võimalust taganeda GSP Plus soodustustest teatud sektorites, kui on tegemist esmaste tööjõu standardite tõsise rikkumisega;
15.
nõuab, et EL pühenduks arenguabi andmisele suutlikkuse suurendamise eesmärgil muuta arengumaad GSP plus soodustuste kõlblikeks kuna kindlaks määratud normid käituksid muidu mitte-tariifsete tõketena, mis takistaks paljudel riikidel selle süsteemi potentsiaalsetest tuludest osa saada;
16.
tervitab teatise rõhuasetust lihtsustamisele;
17.
märgib, et päritolureeglid ja nendega seotud haldusmenetlused on tõendavalt üks GSP kaubandussoodustuste alakasutamise peamisi põhjuseid, seda eriti vähimarenenud maades (LDC); kutsub Euroopa Komisjoni üles pakkuma tehnilist abi vähimarenenud maadele (LDC), et lihtsustada nende standardite rakendamist ja vaadata üle sellega seotud eeskirjad ja menetlused, eesmärgiga vähendada takistusi GSP täielikul kasutamisel;
18.
tervitab Euroopa Komisjoni otsusekindlust reformida päritolureeglite süsteemi vormi, sisu ja menetluste osas;
19.
kutsub Euroopa Komisjoni üles uurima eriti vähimarenenud maade puhul eeliseid, mille toob endaga kaasa päritolu osalise piirkondliku kumulatsiooni asendamine piirkonnaülese kumulatsiooni ja täieliku või globaalse kumulatsiooniga; ning lisaks kaaluma võimalust rakendada vähemrangeid päritolureegleid vähimarenenud maades (LDC);
20.
kutsub Euroopa Komisjoni üles tegema edusamme olemasolevate kaubanduskokkulepete raames kohaldatavate erinevate päritolureeglite süsteemide ühtlustamisel (nt GSP/"kõik peale relvade", vabakaubanduskokkulepped, majanduspartnerluskokkulepped);
21.
märgib, et nagu on sätestatud WTO Doha deklaratsioonis, Monterrey konsensuses ja Johannesburgi ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise järeldustes, tuleks anda arengumaadele tehnilist abi, eesmärgiga arendada välja institutsiooniline ja regulatiivne võimekus, mida on vaja rahvusvahelisest kaubandusest ja sooduskordadest saadavate eeliste ärakasutamiseks;
22.
on arvamusel, et arengumaadele adekvaatse toetuse andmiseks ja oma kaubanduspoliitika tõhusaks kohandamiseks arengumaade vajadustega peaks EL hindama regulaarselt GSP mõju arengumaade elanikkonnale;
23.
jõuab järeldusele, et toetab küll täielikult Euroopa Komisjoni püstitatud eesmärke, kuid vajab rohkem selgust erinevate kordade rakendamise täpsete üksikasjade ja mehhanismide osas, et olla võimeline teostama paremini põhjendatud ja lõplikku hindamist;
24.
kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles alustama konsultatsiooniprotsessi uue GSP esimese rakendusmääruse üle piisavalt vara, et võimaldada partnerriikide, valitsusväliste osalejate ja ELi institutsioonide, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi kohast kaasamist ja nendega konsulteerimist;
25.
teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja Euroopa Komisjonile.
