A7-0324/2011
4.10.2011
RAPORT
Teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikune hindamine
(2011/2085(INI))
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon
Raportöör:
Małgorzata Handzlik
PE 467.251v02-00
SISUKORD
Lehekülg
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI PROJEKT......................................................3
seletuskiri ............................................................................................................................9
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS.........................................................12
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................15
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI PROJEKT
teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise kohta
( 2011/2085(INI) )
Euroopa Parlament,
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 49 ja 56,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse teenusteturu toimivuse parandamine, tuginedes teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise tulemustele” ( KOM(2011)0020 ) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti ( SEK(2011)0102 ) teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise kohta,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt.
Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks“ ( KOM(2011)0206 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt” ( KOM(2010)0608 ),
– võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2011. aasta järeldusi „Ühtse teenusteturu parem toimimine – teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikune hindamine“,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul
ELT L 376, 27.12.2006, lk 36. ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta
ELT L 255, 30.9.2005, lk 22. ,
– võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0144 . ;
– võttes arvesse oma 15. veebruari 2011. aasta resolutsiooni teenuste direktiivi 2006/123/EÜ rakendamise kohta
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0051 . ,
– võttes arvesse kodukorra artiklit 48,
– võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust ( A7-0324/2011 ),
A. arvestades, et teenused moodustavad endiselt ainult umbes viiendiku kogu ELi-sisesest kaubandusest, kuigi annavad üle kahe kolmandiku ELi SKPst ja tööhõivest;
B. arvestades, et teenuste direktiiviga hõlmatud tegevused moodustavad 40% ELi SKPst ja töökohtadest, kuid et neil tegevustel on ka suurim seni kasutamata potentsiaal hoogustada majanduskasvu ja luua töökohti ELis, kuna siseturul on teenustekaubandusele endiselt palju takistusi;
C. arvestades, et töökohtade, majanduskasvu ja uuenduste loomisega viivad teenused edasi liikmesriikide majandust ning et hästitoimiv ja integreeritud teenuste siseturg on seda vajalikum majanduse taastumise eeldusena ja praeguse majandus- ja finantskriisi olukorras;
D. arvestades, et teenuste direktiiv on Euroopa Liidu majanduskasvu vahend ning et selle täielik ja nõuetekohane ellurakendamine on osa Euroopa 2020. aasta strateegiast ja ühtse turu aktist;
E. arvestades, et kuigi teenuste direktiivi õigeaegne ja korrektne ülevõtmine on valmistanud liikmesriikide haldusasutustele raskusi, on see vajalik ja on ka tugevaks aluseks liikmesriikidevahelise halduskoostöö arendamiseks;
F. arvestades, et seireprotsessi vältel on Euroopa Komisjonile teatatud peaaegu 34 000 nõudmisest,
I. Sissejuhatus
1. tervitab komisjoni teatist teenuste direktiivis ette nähtud vastastikuse hindamise kohta ja tunnustab komisjoni ja eelkõige liikmesriikide riiklike haldusasutuste, sh kohalike ja piirkondlike haldusasutuste poolt tehtud märkimisväärset tööd;
2. rõhutab asjaolu, et toimiv ühtne teenusteturg on Euroopas majanduskasvu, korralike töökohtade loomise, uuenduste ja maailmas Euroopa konkurentsivõimelise rolli säilitamise eelduseks;
3. märgib, et ühise teenusteturu üldist potentsiaali ei ole täielikult ära kasutatud, sest eelkõige turupiirangute tõttu liikmesriikides pakub piiriüleseid teenuseid ainult väike arv VKEsid;
4. on arvamusel, et ühtse teenusteturu loomisel on esmatähtis teenuste direktiivi täielik rakendamine kõigis liikmesriikides ning täielikult toimivate ühtsete kontaktpunktide loomine;
5. nõuab seepärast, et mõeldaks selle üle, kas ühtsetes kontaktpunktides tuleks jagada teavet kohaliku keele kõrval ka inglise keeles teistest liikmesriikidest pärit teenusepakkujate ja teenuste kasutajate jaoks, ning kas teenusepakkujad ja teenuste kasutajad võiksid kasutada elektroonilist allkirja;
6. rõhutab, et vastastikune hindamine on võimaldanud hinnata teenuste siseturgu direktiivi rakendamise järgselt, eriti seoses artiklite 9, 15 ja 16 nõuetega;
II.
Vastastikusel hindamisel saadud kogemused
7. märgib, et teenuste direktiivi artikkel 39 on vastastikuse hindamise täpsete eesmärkide nimetamisel ebamäärane; märgib, et sidusrühmadel on selle eesmärkide ja tulemuste osas erinevad arusaamad ja ootused;
8. juhib tähelepanu asjaolule, et vastastikune hindamine korraldati pärast teenuste direktiivi sätete ülevõtmise tähtaega; rõhutab, et teenuste direktiivi rakendamist ei tohiks ajada segi vastastikuse hindamise läbiviimisega;
9. taunib mõnes liikmesriigis teenuste direktiivi rakendamisel esinenud viivitusi ja on arvamusel, et need on mõjutanud vastastikuse hindamise protsessi;
10. on seisukohal, et kuigi vastastikuse hindamise ajastamine oli keerukas, aitas see direktiivi rakendamise järel initsiatiivi säilitada;
11. on arvamusel, et vastastikune hindamine on osutanud tänuväärseks ürituseks, võimaldades Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel seni püsivatest tõketest ja iga liikmesriigi olukorrast paremini aru saada; märgib, et protsess andis liikmesriikidele võimaluse saada oma poliitiliste valikute kohta tagasisidet ja lihtsustas parimate tavade edendamist ning suurendas rakendamise tulemuste läbipaistvust;
12. palub liikmesriikidel ja komisjonil alustada dialoogi selle üle, millised tõkked on lubatud ja millised mitte;
13. leiab, et vastastikune hindamine oli võtmeks teatavate mitmetimõistetavate olukordade selgitamise juurde, mis on nii liikmesriikide kui ka piiriülesel tasemel teenuste osutamisel ikka veel laialt levinud, nt kutsekvalifikatsioonide ja piiriüleste teenuste osutajatele kehtestatud kindlustuskohustuste vastastikune tunnustamine; toonitab, et lõppkokkuvõttes aitas see mõõta, kas rakendusmeetmeid, mille liikmesriik võttis, viiakse ellu teenuste direktiivi vaimus või mitte; toonitab asjaolu, et huvi- ja sidusrühmade kaasamine vastastikuse hindamise protsessi oli vähene; möönab, et liikmesriikidevahelise vastastikuse usalduse loomisel oli tähtsaks tingimuseks teataval määral konfidentsiaalsust;
14. tõstab vastastikuse hindamise keskse osana esile klastrite arutelusid; tervitab arutelude kestel valitsenud koostöö ja vastastikuse usalduse vaimu;
15. on arvamusel, et vastastikune hindamine on aidanud kaasa nn Euroopa vaimu arendamisele siseriiklike haldusasutuste seas ja võimaldanud liikmesriikide haldusasutustel üksteist paremini tundma õppida; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et vastastikusel hindamisel saadud teadmisi ja kogemusi hoitaks ja kasutataks ühtse teenusteturu täiustamiseks;
16. märgib, et sidusrühmade kaasamine vastastikuse hindamise protsessi oli vähene; möönab, et liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse loomisel oli tähtsaks tingimuseks teatav konfidentsiaalsus; kahetseb siiski, et sidusrühmadele ei ole antud protsessi kohta korrapärast tagasisidet;
17. on teadlik vastastikuse hindamisega seotud halduskuludest, eriti liikmesriikides, kus protsessi kaasati piirkondliku tasandi haldus;
III Tulemused ja järelmeetmed teenuste siseturu toimimise parandamiseks
18. on seisukohal, et teenuste direktiivis ette nähtud vastastikune hindamine on oluline vahend edasiste teenuste siseturu toimimise parandamist taotlevate algatuste väljaselgitamiseks; tervitab fakti, et komisjon teeb ettepaneku meetmete paketi kohta, mille abil rakendamise ja vastastikuse hindamise etappides saavutatud edu alusel edasi minna;
19. nõuab, et komisjon hoiaks parlamenti liikmesriikidega teenuste direktiivi üle peetava dialoogi edenemise ja tulemustega kursis; kutsub komisjoni üles võtma vajadusel täiendavaid jõustavaid meetmeid;
20. ootab huviga väljakuulutatud majanduslikku hinnangut teenuste direktiivi rakendamisele ja mõjule, mida direktiiv teenusteturu toimimisele avaldab; loodab, et selle hindamise käigus on võimalik hinnata direktiivi tegelikku mõju majandustegevusele ja tööhõivele; palub, et komisjon tagaks kõnealuse hindamise läbiviimisel maksimaalse läbipaistvuse ning kustub komisjoni üles esitama oma järeldused Euroopa Parlamendile niipea, kui need on olemas;
21. tervitab siseturu toimimise kontrolli algatust ning loodab, et selle abil parandatakse oluliselt praktilist arusaamist sellest, kuidas erinevaid ELi õigusakte kohapeal rakendatakse ja kuidas need koos toimivad; on arvamusel, et toimimise kontrolli tuleks viia läbi siseturu kasutajate vaatepunkti arvestades;
22. kutsub komisjoni üles kaasama Euroopa Parlamenti aktiivselt toimekontrolli algatusse;
23. nõuab ülejäänud regulatiivsete tõkete – nagu reserveeritud tegevusi käsitlevad eeskirjad, kindlustuskohustused, õiguslik vorm ja kapitaliosalusega seotud nõuded – kaotamist; palub komisjonil keskendada oma jõupingutused õigustamatutele või ebaproportsionaalsetele nõuetele, mis tuleks kaotada, et tagada ühtse turu tõrgeteta toimimine;
24. taunib tõsiasja, et valdkondades, kus probleemid olid ammu teada, ei ole varem midagi tehtud;
25. avaldab kahetsust selle üle, et komisjon ei ole andnud kriteeriume spetsiifiliste sihtmeetmete nõuete valimiseks; kutsub komisjoni üles selgitama põhjuseid, miks peeti muid teenuste direktiivi artiklis 15 mainitud nõudeid, nagu nt töötajate minimaalset arvu, kehtestatud miinimum- või maksimumhindu, vähem tähtsaks kui neid, mis on tema teatises esile toodud;
26. kutsub komisjoni üles koguma ja esitama andmeid, mis määravad kindlaks mõju, mis on erinevatel allesjäänud nõuetel, mille kaotamine parandaks teenuste ühtse turu toimimist; kutsub komisjoni üles pidama esmatähtsaks tegevusi, mis on suunatud nende nõuete kaotamisele, mis tooks teenuste siseturu toimimisele suurimat lisaväärtust, järgides täielikult teenuste direktiivi artiklit 1; lisaks kutsub komisjoni üles keskenduma oma tegevuses majandusharudele ja kutsealadele, millel on suur piiriülese teenuste osutamise kasvupotentsiaal;
27. palub komisjoni töö jätkamist ja intensiivistamist iga liikmesriigiga eraldi, et viia kõigis liikmesriikides lõpule teenuste direktiivi korrektne ülevõtmine ja rakendamine;
28. on seisukohal, et ikka veel kehtivad mitmed riiklikud tõkked, mis aeglustavad eriti ettevõtetevaheliste teenuste kasvu; kutsub liikmesriike üles tagama, et uued ja kehtivad nõuded oleksid mittediskrimineerivad, vajalikud ja proportsionaalsed; kutsub komisjoni üles tegema aktiivsemalt koostööd liikmesriikidega, et tähelepanelikult jälgida asjaomaste teenuste direktiivi artikliga 15 seotud siseriiklike õigusaktide kohaldamist ja tagada nendest õigeaegne teavitamine;
29. nõuab, et komisjon ja liikmesriigid teeksid tihedamat koostööd, et tagada teenuste direktiivi artiklis 16 sätestatud teenuste osutamise vabaduse nõuetekohane kohaldamine liikmesriikides; kutsub komisjoni üles teostama põhjalikku hinnangut olukorra kohta ELi piiriüleste teenuste osutamisel, sh kõnealuse sektori mõõdukat kasvumäära selgitavate põhjuste kohta, ja üksikasjalikku ülevaadet selle kohta, kui tulemuslikult kohaldavad liikmesriigid artikli 16 sätteid;
30. rõhutab vajadust tagada erinevate teenindustegevuste jaoks keskse tähtsusega õigusaktide ühtne kohaldamine;
31. nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et täielikult ja asjakohasel viisil kohaldataks teenuste direktiivi sätteid, mida vastastikune hindamine ei hõlmanud, nagu nt ühtsed kontaktpunktid, ja palub, et komisjon tagaks asjaomaste sätete range jõustamise;
32. kutsub komisjoni üles pöörama kõrgendatud tähelepanu liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide töö regulaarsele kontrollimisele ja hindamisele, kuna need punktid etendavad olulist rolli teenuseosutajatele vajaliku teabe ajakohasel ja kasutajasõbralikul viisil kättesaadavaks tegemisel;
33. märgib alternatiivsete vaidluste lahendamise mehhanismide ja probleemilahenduse vahendite, nagu SOLVIT, tähtsat rolli tagamaks, et teenuseosutajad, eelkõige VKEd, saavad oma ühtse turu õigusi täiel määral ära kasutada; peab tervitatavaks komisjoni teadaannet selle kohta, et ta kavatseb hinnata nende vahendite tulemuslikkust ja esitada aruande edasiste konkreetsete algatuste vajaduse kohta;
34. jagab komisjoni seisukohta, et nii teenuste osutajaid kui ka nende saajaid tuleks oma õiguste jõustamisel aidata, ning soovitab jätkata tööd olemasolevate vahendite, näiteks SOLVITi alusel;
IV.
Vastastikune hindamine kui vahend
35. rõhutab veel kord oma toetust vastastikuse hindamise sobival juhul kasutamisele teistes poliitikavaldkondades; on veendunud, et vastastikune hindamine on osutunud uuenduslikuks ja kasulikuks ning et selles tuleks näha ühtse turu toimimise täiustamise vahendit;
36. teeb seetõttu ettepaneku, et ühtsemate õigusaktide saavutamiseks, paremate suhete loomiseks ja vastastikuseks mõistmiseks liikmesriikide vahel ning ülemääraste nõuete vältimiseks kaalutaks paindlikku vastastikust hindamist ja selle asjakohast rakendamist nende poliitikavaldkondade puhul, millele kohaldatakse „horisontaalseid” direktiive, mille raames on liikmesriigid säilitanud ulatusliku mänguruumi;
37. soovitab kasutada vastastikust hindamist juhtumipõhiselt „paindliku vahendina“; teeb ettepaneku, et seda vahendit kavandataks eesmärgipäraselt seoses teatavate „horisontaalse“ iseloomuga ning liikmesriikidele palju ülevõtmismeetmeid ja ulatuslikku oma äranägemisel otsustamist tähendavate direktiividega; soovitab veel ka vastastikuse hindamise sihipärast kasutamist nii, et protsessi kohaldataks ainult direktiivi tähtsaimatele sätetele;
38. palub siiski, et komisjon määraks enne muudele direktiividele vastastikuse hindamise väljapakkumist selgesti vastastikuse hindamise eesmärgid ja tulemused, et tagada, et see menetlus ei too hindavatele ametiasutustele liigset koormust;
39. on veendunud, et klastrite arutelud peaksid jääma vastastikuse hindamise keskseks osaks; on arvamusel, et hästi suunatud, kuid piiratud arv asjatundlikke klastri aruteludes osalejaid loob tingimused tõhususeks ja tulemuste saavutamiseks; on arvamusel, et vastastikust hindamist tuleks arendada edasi parimate tavade ning liikmesriikidevahelise poliitikakujundamise kogemuste vahetamise protsessina ja et komisjoni rolli saaks selgitada suuniste andmise ja protsessi juhtimise osas, eriti kõnealuste klastri arutelude ajal; leiab, et klastrite koosseis peab alati peegeldama liikmesriikide ootusi ja võimalikku mõju ühtsele turule;
40. palub komisjonil suurendada läbipaistvust, teavitades Euroopa Parlamenti liikmesriikidevaheliste arutelude sisust ja edusammudest ning esitades korrapäraseid, erinevaid vastastikuse hindamise etappe läbivaid aruandeid, et hoida kõiki sidusrühmi arengutega kursis; kutsub komisjoni üles avalikustama klaster- ja plenaaristungite peamisi järeldusi;
41. juhib tähelepanu asjaolule, et vastavustabelitel ja vastastikusel hindamisel on erinevad eesmärgid ja et seetõttu tuleks neid käsitleda erinevate, mitte vastastikku asendatavate poliitiliste vahenditena, ning et vastavustabelid on ELi õigusaktide ülevõtmisel asendamatud;
42. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.
seletuskiri
RAPORTI EESMÄRK
Käesolevas raportis vaadeldakse teenuste direktiivi raames läbi viidud vastastikusel hindamisel saadud kogemusi ning avaldatakse üldist, kuid tingimuslikku toetust selle meetodi rakendamisele teistes poliitikavaldkondades.
Samuti arutletakse raportis teenuste siseturu parema toimimise vastastikuse hindamise tulemuste ning järelmeetmete üle ja avaldatakse toetust komisjoni poolt pakutud tegevustele.
TAUST
Teenuste direktiiv võeti vastu 2006. aastal ning see on endiselt väga tähtsaks vahendiks täielikult toimiva ühtse teenusteturu loomisel.
Liikmesriigid on teinud rakendamise nimel olulisi jõupingutusi.
Sellegipoolest tuleks tööd teenuste direktiivi täieliku ja nõuetekohase rakendamise ning täielikult toimivate ühtsete kontaktpunktide loomise nimel hoogustada.
Vastastikuse hindamise protsess nähti ette teenuste direktiivi artikliga 39.
See on uudne, ELi õigusaktides esmakordselt kasutatav meetod.
Teenuste direktiivi raames oli selle eesmärk hinnata teenuste siseturu olukorda alates direktiivi rakendamisest.
Vastastikuse hindamise menetlus ei hõlmanud kõiki direktiivi sätteid, vaid keskendus teatud liiki nõuetele, mille puhul direktiiv ei näinud ette keeldu, vaid jättis liikmesriikidele teatud määral enda äranägemisel valikute õigust.
Vastastikune hindamine keskendus reale seaduslikele nõuetele, mida tüüpiliselt esitatakse teenuste osutajatele seoses
1. ettevõtete asutamisega
2. piiriülese teenuste osutamisega.
Komisjoni personali töödokument teenuste direktiivi vastastikuse hindamise protsessi kohta annab ülevaate liikmesriikide poolt tehtud tööst.
Samuti heidetakse selles valgust liikmesriikide poolt teatud nõuete hindamisel rakendatud lähenemisviisidest ja tehtud poliitilistest valikutest.
Peale selle esitatakse dokumendis esimene üksikasjalik hinnang teenuste direktiivi sätete rakendamisele (eriti artiklite 9, 15 ja 16 osas).
VASTASTIKUSEL HINDAMISEL SAADUD KOGEMUSED
Tuleb märkida, et teenuste direktiivi artikkel 39 jääb vastastikuse hindamise täpsete eesmärkide osas ebamääraseks.
Kõnealune ähmasus tulenes nii sidusrühmade kui ka poliitikakujundajate protsessiga seotud ootuste ja ettekujutuste erinevustest.
Tavapärane segaduse allikas on vastastikuse hindamise seostamine teenuste direktiivi rakendamisel ja ülevõtmisel tehtava tööga.
Seetõttu on raportööri arvates vajalik rõhutada, et vastastikune hindamine toimus pärast rakendamist.
Selline tegevuste järjekord näib õigustatud, kui võtta arvesse, et vastastikuse hindamise ajal arutlesid liikmesriigid teenuste direktiivi rakendamise tulemusel oma seadusandlikes raamistikes tehtud muudatuste ning säilitatud, tühistatud või muudetud nõuete teemal.
Nii võimaldasid arutelud saada paremini aru igas liikmesriigis pärast teenuste direktiivi rakendamist valitsevast olukorrast ning veel püsivatest tõketest.
Selles tuleks näha suurt sammu ühtse teenusteturu praeguse olukorra hindamise paranemise suunas.
Teenuste direktiivi rakendamisel ette tulnud viivitused olid vastastikuse hindamise protsessis siiski probleemiks, kuna raskendasid arutelusid eriti nende liikmesriikide jaoks, kus ülevõtmine ei olnud lõpule viidud.
Töös vastastikuse hindamisega on liikmesriigid jagatud 6 klastrisse, millest igasse kuulub 5 riiki.
Nende koosseisu pakkus välja komisjon, võttes arvesse keeli, kaubanduse tasemeid ja geograafilist lähedust.
Mitte kõik liikmesriigid ei olnud rühmadesse määramisega rahul.
Klastrite arutelusid loeti vastastikuse hindamise keskseks osaks.
Raportöör loodab, et siseriiklike haldusasutuste vahetu kaasamise kogemust ja „Euroopa vaimu“ rakendatakse ühtse teenusteturu nimel veel.
Vastastikusel hindamisel kerkis siiski esile küsimusi protsessi läbipaistvusest ning sellest, kui suures ulatuses tuleks kaasata sidusrühmi protsessi, mis neid otseselt mõjutab.
Raportöör usub, et tõhusa protsessi jaoks on vaja teataval määral konfidentsiaalsust, kuid et sidusrühmadele oleks tulnud anda aru edenemise kohta.
TULEMUSED JA JÄRELMEETMED TEENUSTE SISETURU TOIMIMISE PARANDAMISEKS
Komisjoni teatises „Ühtse teenusteturu toimivuse parandamine, tuginedes teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise tulemustele“ kasutatakse vastastikuse hindamise tulemusi ettepanekute tegemiseks edasiste sammude kohta ühtsest teenusteturust täieliku kasu saamiseks.
Raportöör toetab komisjoni poolt pakutud sihipäraseid tegevusi, on aga siiski arvamusel, et need peaksid keskenduma meetmetele, mis loovad ühtse turu toimimisele maksimaalselt lisaväärtust.
Kahtlemata on endiselt tungivaks prioriteediks teenuste direktiivi täielik ja nõuetekohane ülevõtmine.
Komisjoni ja liikmesriikide vahelised kahepoolsed kohtumised direktiivi rakendamise teemal on juba toimumas.
Raportöör on arvamusel, et parlamenti tuleks selle dialoogi edenemisega kursis hoida ning et komisjon ei tohiks kõhelda vajadusel jõustamismeetmeid võtmast.
Komisjoni viib läbi ka direktiivi tegeliku rakendamise majandusliku mõju esimese hindamise.
Kuna parlament on juba nõudnud teenuste direktiivi põhjalikku hindamist oma 28. jaanuari 2011. aasta resolutsioonis teenuste direktiivi 2006/123/EÜ rakendamise kohta, arvab raportöör, et selle tulemused tuleks niipea kui võimalik parlamendile kättesaadavaks teha.
Komisjon teeb ka ettepaneku viia läbi „toimivuse kontrolle“, et hinnata, kuidas erinevad ELi õigusaktid praktikas toimivad ning omavahel üksteist mõjutavad.
Süvitsi analüüsitakse ka reserveeritud tegevusi, õiguslikku vormi ja kapitaliomandi ning kindlustusnõudeid, kuna need on tuvastatud seni ettevõtete ja kodanike ette tõkkeid seadvate nõuetena.
Üks teenuste direktiivi peamisi sätteid on selle artiklis 16 sätestatud teenuste osutamise vabadus.
Vastastikuse hindamise tulemused näitavad, et piiriülestele teenustele kohaldatavaid nõudeid peetakse siiani tõsiseks probleemiks.
Liikmesriigid ja komisjon peaksid tegema sätte nõuetekohase rakendamise nimel koostööd.
Direktiivi artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks avaldada aruanne teenuste osutamise vabaduse sätte kohaldamise kohta 2011. aasta lõpuks.
Parlament ootab seda aruannet, et mõista paremini piiriülesel teenuste osutamisel esinevaid probleeme.
VASTASTIKUNE HINDAMINE KUI VAHEND
Üldiselt olid arvamused vastastikuse hindamise kui poliitilise vahendi kohta väga positiivsed.
Raportöör usub, et vastastikusel hindamisel saadud kogemused ja tulemused on kasulikud ja väärtuslikud ning teeb seetõttu ettepaneku laiendada selle kasutamist teistele poliitikavaldkondadele.
Otsus vastastikuse hindamise rakendamise kohta teistele ELi direktiividele peaks aga olema tasakaalustatud, tuleks teha juhtumipõhiselt ning lähtuma järgmistest tingimustest:
· protsess peaks piirduma raamdirektiiviga, mis annab liikmesriikidele teatud määral kaalutlusõigust;
· vastastikune hindamine peaks hõlmama ainult peamisi sätteid, vältides olukordi, kus protsessi läbivad paljud sätted, mis toob liikmesriikide haldusasutustele kaasa mittevajalikku bürokraatlikku koormust.
Raportöör usub, et vastastikusel hindamisel tuleks ka edaspidi klastrite arutelusid kasutada.
Klastrite koosseise tuleks aga liikmesriikidega põhjalikumalt arutada, võttes arvesse nende ootusi ja eriti mõju ühtsele turule.
Raportöör on ka arvamusel, et parandada tuleks protsessi läbipaistvust.
Liikmesriikide haldusasutuste vaheliste arutelude soodustamiseks näib olevat vaja teatud määral konfidentsiaalsust, kuid sidusrühmadele tuleks teha kättesaadavaks korrapärased aruanded.
13.9.2011
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile
teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise kohta
( 2011/2085(INI) )
Arvamuse koostaja: Frank Engel
ETTEPANEKUD
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon palub vastutaval siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
A. arvestades, et teenused moodustavad 75% ELi SKPst ja annavad 70% kogu ELi tööhõivest, ning arvestades, et teenuste direktiiviga hõlmatud teenused moodustavad 45% ELi SKPst ja annavad 43% ELi tööhõivest, kuid ELi sisene teenustekaubandus moodustab kõigest 5% SKPst ning ainult 8% VKEdest tegeleb praegu äriga väljaspool oma riigi piire;
1. võtab teadmiseks hindamise tulemused ja tervitab komisjoni esitatud tulevikuplaane; nõuab ülejäänud regulatiivsete tõkete – nagu reserveeritud tegevusi käsitlevad eeskirjad, kindlustuskohustused, õiguslik vorm ja kapitaliosalusega seotud nõuded – kaotamist; palub komisjonil keskendada oma jõupingutused õigustamatutele või ebaproportsionaalsetele nõuetele, mis tuleks kaotada, et tagada ühtse turu tõrgeteta toimimine;
2. kuna viimastel aastatel on teenused olnud kogu töökohtade netokasvu allikaks ELis, on seisukohal, et ühtse turu täit potentsiaali ei ole veel ära kasutatud ning et teenuste direktiiv on oluline vahend selle potentsiaali edasiseks arendamiseks jätkusuutliku ja sotsiaalselt kaasava majanduskasvu ja töökohtade loomise huvides;
3. rõhutab, et kriisi tõttu võib ELi tööturg pikaks ajaks killustunuks jääda ning et Euroopa teenustesektori edasiarendamiseks, teenustekaubanduse arendamiseks ja piiriüleste teenuste osutamise vabaduse täiendavaks edendamiseks on vaja uut poliitilist tahet ning otsusekindlaid meetmeid;
4. eesmärgiga luua teenuste sektoris tõeline ja nõuetekohaselt toimiv ühtne turg, kutsub komisjoni üles pöörama kõrgendatud tähelepanu liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide töö regulaarsele kontrollimisele ja hindamisele, kuna need punktid etendavad olulist rolli teenuseosutajatele vajaliku teabe ajakohasel ja kasutajasõbralikul viisil kättesaadavaks tegemisel;
5. märgib, et teatavad teenused on oma eripära tõttu teenuste direktiivi reguleerimisalast välja jäetud ning et seetõttu võib tekkida vajadus võtta vastu valdkondlikud ELi õigusaktid, tagades samas, et järgitakse proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtteid;
6. rõhutab, et ELi kodanike ja töötajate kaitsmiseks selliste teenuseosutajate eest, kelle tegevus kahjustab tugevalt nende tervist ja ohutust või nende keskkonda, võib olla vaja, et liikmesriigid annaksid üksteisele oma kontrolli-, järelevalve- ja uurimistegevuse osas veel tõhusamat abi ja vahetaksid teavet selliste nende territooriumil asutatud teenuseosutajate kohta, kes tegutsevad ebaseaduslikul viisil;
7. tuletab meelde, et ühtse turu akt sisaldab ka kohustust esitada 2011. aastal meetmete pakett, mis peaks tõhustama ühtse turu toimimist teenuste vallas; peab tervitatavaks ühtse turu akti alusel kavandatud meetmeid seoses ELis teenuseid osutavate töötajate, eriti lähetatud töötajate töötingimustega; rõhutab, et Euroopa ühtne turg peab põhinema mõistlikel majanduslikel ja sotsiaaleeskirjadel, et luua kõigile võrdsed võimalused;
8. usub, et ELi 2020. aasta strateegia ja ühtse turu akti kohaldamiseks ei piisa üksnes teenuste direktiivist, vaid et vaja on lahendada ka täiendavad teenuseosutajate ning töötajate liikuvusega seotud küsimused; nõuab seetõttu, et komisjon võtaks ühtse teenusteturu toimekontrolli osana lisaks teenuste direktiivile arvesse ka muid ELi õigusakte, võttes eriti arvesse kutsekvalifikatsioonide tunnustamist, pensioniõiguste ülekantavust, töötajate lähetamise eeskirjade selgemat tõlgendamist ja rakendamist ning teatavaid sotsiaalkindlustus- ja tööõigusalaseid sätteid, kaitstes samas alati töötajate pensioni- ja muid õigusi;
9. rõhutab, et kõige rohkem mõjutavad põhjendamatud või ebaproportsionaalsed nõudmised väikeseid ja keskmise suurusega teenuseosutajaid, kes on peamised tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust edasiviivad jõud; märgib alternatiivsete vaidluste lahendamise mehhanismide, nagu SOLVIT, tähtsat rolli tagamaks, et teenuseosutajad, eelkõige VKEd, saavad oma ühtse turu õigusi täiel määral ära kasutada; peab tervitatavaks komisjoni teadaannet selle kohta, et ta kavatseb hinnata nende vahendite tulemuslikkust ja esitada aruande edasiste konkreetsete algatuste vajaduse kohta.
.
P ARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
12.9.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
38
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Regina Bastos, Edit Bauer, Jean-Luc Bennahmias, Mara Bizzotto, Philippe Boulland, Milan Cabrnoch, David Casa, Alejandro Cercas, Sergio Gaetano Cofferati, Tadeusz Cymański, Frédéric Daerden, Proinsias De Rossa, Sari Essayah, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Thomas Händel, Marian Harkin, Liisa Jaakonsaari, Danuta Jazłowiecka, Martin Kastler, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Siiri Oviir, Rovana Plumb, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Licia Ronzulli, Elisabeth Schroedter, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Jutta Steinruck, Traian Ungureanu
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Georges Bach, Raffaele Baldassarre, Jürgen Creutzmann, Kinga Göncz, Evelyn Regner, Csaba Sógor, Cecilia Wikström
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Emma McClarkin
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
26.9.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
30
5
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Cornelis de Jong, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Toine Manders, Phil Prendergast, Mitro Repo, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Pascal Canfin, Frank Engel, Marielle Gallo, Anna Hedh, María Irigoyen Pérez, Othmar Karas, Constance Le Grip, Antonyia Parvanova, Sylvana Rapti, Olle Schmidt, Kyriacos Triantaphyllides, Anja Weisgerber
