Saadikud võtsid vastu resolutsiooni Euroopa Ülemkogu kohta
Euroopa Ülemkogu
2008-10-22 - 13:51
Euroopa Ülemkogul arutati ka finantskriisi Resolutsioonis öeldakse, et liit peab reageerima kiiresti ja hästi koordineeritult, et finantskriisiga toime tulla ning piirata selle mõju majanduskasvule, tööhõivele ning VKEdele.
Saadikud leiavad, et ELi kliimapoliitika ei tohi kannatada finantskriisi läbi ning nad rõhutavad ELi ühise energiaalase välispoliitika olulisust.
Lisaks märgitakse, et Kaukaasia probleemid tuleb lahendada rahvusvahelisel konverentsil ning et EL peab oma Venemaa-poliitikat läbi vaatama, kui võetud kohustusi ei täideta.
Parlament rõhutab Euroopa makromajanduspoliitikas kiire ja hästi koordineeritud reageerimise olulisust maailma majanduskasvu taaselustamisel, ent samas ei tohi kahjustada stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud põhimõtteid.
Saadikud nõuavad samuti kooskõlastatud tegevuse jätkuvat tugevdamist, et taastada usaldus finantsturgudel.
Finantskriis ja majandus
Resolutsioonis märgitakse, et kriis ulatub väljapoole finantsturgusid ja mõjutab ettevõtluse elujõulisust, töökohtasid, üksikisikute finantsasjasid ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjaid.
Saadikud leiavad, et ülimalt oluline on, et kodanikele ning VKEdele oleksid laenud jätkuvalt kättesaadavad ning et investeeringud ELi infrastruktuuri jätkuksid, et vältida majanduskasvu ja tööhõive dramaatilist langust.
Parlamendiliikmed toetavad otsustavalt abinõusid, millega püütakse taastada turgude likviidsust ning nad kiidavad komisjoni tegutsemist seoses riigiabi eeskirjade kohaldamisega finantsinstitutsioonide päästmiseks võetud meetmete puhul.
Saadikud tervitavad komisjoni otsust luua kõrgetasemeline töörühm, et töötada välja järelevalvestruktuur, mis on kindel ja jätkusuutlik ning mis võimaldab paremat valdkondadevahelist ja piiriülest integratsiooni ja kooskõlastamist.
Samas kritiseerivad nad seda, et Euroopa Parlament jäeti välja finantskriisi üksusest.
Saadikud kutsuvad komisjoni taaskord üles tegema ettepanekuid ELi reguleeriva ja järelevalveraamistiku tugevdamiseks ning kriisiohjamiseks ELi regulatiivsel tasandil.
Eelkõige on saadikute arvates meetmeid vaja järgmistes valdkondades: pankade reguleerimine ja järelevalve, krediidireitingu agentuuride roll, väärtpaberistamine ja järelevalve väärtpaberistamise üle, riskifondid ja muud uued asutuste tüübid, finantsvõimenduse roll, läbipaistvuse nõuded, likvideerimise eeskirjad, kliiring börsivälistel turgudel ja kriisiennetusmehhanismid.
Samuti kordavad saadikud vajadust tugevdada Lamfalussy protsessi.
Lissaboni leping
Resolutsioonis korratakse, et parlament austab Iirimaa referendumi tulemust ja teiste liikmesriikide ratifitseerimismenetluste tulemusi.
Saadikud on seisukohal, et on võimalik leida lahendus Iiri rahva väljendatud muredele, et tagada enne Euroopa Parlamendi valimisi kõigi jaoks vastuvõetav lahendus ning nad on valmis pakkuma Iiri valitsusele ja parlamendile mis tahes abi, mida nad võiksid vajada ettepanekute esitamiseks, mis oleksid Iirimaa partneritele ELis vastuvõetavad.
Energia ja kliimamuutus
Parlamendiliikmed väljendavad arvamust, et ELi kliimamuutustealaseid eesmärke 2012. aastale järgnevaks perioodiks ei tohiks praeguse rahvusvahelise finantskriisi tõttu kahtluse alla seada.
Samas on oluline, et ELi tööstussektori, töötajate ja tarbijate peale mõeldes hinnataks põhjalikult nende eesmärkide saavutamiseks kavandatavaid meetmeid, et teha kindlaks nende mõju ELi ettevõtete konkurentsivõimele.
Saadikud leiavad, et vaja on ühist Euroopa energiaalast välispoliitikat ja eelkõige ELi ühtsuse suurendamist läbirääkimistel energiatarnijate ja transiitriikidega ning ELi kui terviku huvide kaitsmist.
Tähelepanu soovitatakse pöörata energiatõhususele ja energiavarustuse mitmekesistamisele, ning soovitatakse vähendada sõltuvust imporditavatest fossiilkütustest.
Samuti nõutakse tähelepanu pööramist puuduvate vajalike ühenduste rajamisele, eriti Euroopa idaosas.
Kaukaasia konfliktid ja Venemaa
Parlament on seisukohal, et Kaukaasia konfliktidel ei saa olla sõjalist lahendust, ning väljendab kindlat hukkamõistu kõigi nende tegevuse suhtes, kes kasutasid jõudu ja vägivalda, et muuta olukorda Gruusia separatistlikel territooriumidel Lõuna-Osseetias ja Abhaasias.
Lisaks tuletavad parlamendiliikmed meelde Venemaa ebaproportsionaalset sõjalist tegevust Gruusias augusti algul ja sissetungi sügavale Gruusia territooriumile, samuti Venemaa ühepoolset otsust tunnustada Abhaasia ja Lõuna-Osseetia iseseisvust.
Venemaad kutsutakse üles austama Gruusia Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning Gruusia puutumatust.
Resolutsioonis rõhutatakse, et EL peab oma Venemaa-poliitika läbi vaatama, kui Venemaa ei täida 12. augusti ja 8. septembri kokkulepetes võetud kohustusi.
Saadikud tervitavad komisjoni võetud kohustust anda Gruusiale tugevat poliitilist, rahalist ja praktilist toetust ning nad kutsuvad komisjoni esitama ja kiiresti rakendama meetmeid, mis on suunatud konfliktipiirkondade ülesehitamisele ja taastamistöödele, ning tõhustama humanitaarabi sõja jalgu jäänud inimeste ümberasumisel.
Lisaks märgitakse, et kõik seni lahendamata probleemid tuleb lahendada rahvusvahelisel konverentsil Genfis, eriti mis puudutab Lõuna-Osseetia ja Abhaasia olukorda ja tulevikku ning eelkõige Venemaa jätkuvat sõjalist kohalolekut Lõuna-Osseetias Ahhalgoris ja Perevis ning Abhaasias Kodori kurus, ning et seni ei ole ELi ja Venemaa vahelisi suhteid võimalik täiel määral normaliseerida.
Euroopa Ülemkogu arutelu 21.10.2008
15. ja 16. oktoobril toimunud Euroopa Ülemkogu arutelul märkis Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy, et Venemaa ja Gruusia sõda ning finantskriis on näidanud, et ühtne ELi vastus on üleilmsete probleemide puhul asendamatu.
Sarkozy kinnitas ka, et EL ei tohi kriisi tõttu taganeda oma kohustustest kliima vallas.
Fraktsioonide esindajad toetasid üldiselt eesistujat.
Arutelu sisse juhatades ütles parlamendi president Hans-Gert PÖTTERING , et viimastel rasketel nädalatel on Euroopa Liit näidanud, et ollakse ühtne.
Ilma ühise tegutsemiseta oleks Euroopa Liit Pötteringi sõnul olnud kohutavas olukorras.
Nõukogu kõnevoor
Nicolas SARKOZY kõneles Venemaa ja Gruusia sõjast ning tõi esile, et Euroopa reageeris kiiresti Venemaa ebaproportsionaalsele reaktsioonile Gruusias.
Ta rõhutas ka, et Euroopa peab suruma läbi oma rahusõnumi sellistes olukordades.
Finantskriisi puhul on Sarkozy sõnul kõige olulisem see, "kuidas me saame selle kordumist ära hoida".
Ta pakkus ÜRO Peaassambleel välja "uue üleilmse finantssüsteemi" või "uue Bretton Woods'i".
Samuti on USA ja EL käinud välja "üleilmse valitsemise tippkohtumiste" idee.
Sarkozy märkis veel, et kuna finantskriisile järgneb kindlasti majanduskriis, tuleb ka sellele vastata ühiselt.
Ta leidis ka, et "eurotsoon ei saa jätkata ilma selge majandusjuhtimiseta" ning et Euroopa Keskpank peab saama arutada majandusküsimusi valitsuste tasemel.
Kliimamuutustest kõneledes ütles nõukogu eesistuja, et need ei kao iseenesest ning et seetõttu ei tohi paketist loobuda finantskriisi ettekäändeks tuues.
"Sest kui Euroopa ei täida oma kohustusi, siis ei tee seda ka keegi teine meie eest," rõhutas ta.
Lisaks nentis Sarkozy, et kriisid on näidanud, et Euroopa peab saama kiiresti, jõuliselt ja ühtselt reageerida ning et seetõttu tuleb institutsionaalse reformiga jätkata.
Ta avaldas lootust, et detsembris leitakse lahendus Lissaboni lepinguga seotud patiseisule.
Komisjoni kõnevoor
José Manuel BARROSO leidis samuti, et Euroopa peab oma tegevuses olema ühtne ning seda ka majanduskriisi puhul.
Ta rõhutas ka, et iga võimalust tuleb ära kasutada selleks, et ELi majandust toetada.
Lisaks üles Barroso, et kliimapaketist ei tohi loobuda, sest terve maailm vaatab Euroopa poole.
Fraktsioonide kõnevoor
Joseph DAUL (EPP-ED, FR) leidis, et Prantsusmaa eesistumine on näidanud, et Euroopat tasub kuulata.
Dauli sõnul tuleb just majanduskriiside ajal töötada välja reeglid tulevikuks ning ta märkis, et vabaturul on samuti vaja reegleid.
Kõneleja rõhutas, et jätkata tuleb sotsiaalse turumajanduse mudeli alusel.
Daul kutsus ka kõiki liikmesriike üles ratifitseerima Lissaboni leping nii kiirest kui võimalik.
Martin SCHULZ (PSE, DE) oli rahul eesistumise ja komisjoni tegutsemisega viimaste kriiside ajal.
Ta leidis aga, et kriisi tuleks ära kasutada selleks, et ära hoida sarnased probleemid tulevikus.
Schulz oli samuti mures tavakodaniku ning väikeste ettevõtete pärast, keda tema arvates tuleb toetada.
Kõneleja märkis lõpetuseks, et kliimamuutuste teemat ei tohi samas unustada ning et töötada tuleb jätkusuutlikkuse suunas.
Graham R. WATSON (ALDE, UK) arvas, et Euroopa Parlamendi roll kriisi lahendamisel võiks olla suurem.
Ta leidis ka, et EL vajab tõhusat finantsteenuste järelevalvesüsteemi ning kahetses, et ülemkogul selles kokku ei lepitud.
Daniel COHN-BENDIT (Greens/EFA, DE) rõhutas, et finants-, keskkonna- ja toidukriis vajavad ühist lahendust.
Ta leidis ka, et Euroopa vajab sotsiaalset ja keskkonnateadlikku turgu ning et sellega seoses tuleb teha muudatusi viisis, kuidas me toodame ja kuidas me elame.
Cohn-Bendit avaldas ka veendumust, et kliimamuutustega seotud ettepanekute osas ei tohiks nõukogus kasutada ühehäälsust, sest siis jäädakse sõltuvusse mahajääjatest.
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT) avaldas toetust Sarkozy ettepanekutele.
Samas kutsus ta teatud volinikke, sh konkurentsivolinikku, üles "õigesti käituma".
Muscardini leidis ka, et meil on tegemist süsteemi kriisiga ning seetõttu vajame me uut süsteemi.
"Vaba turg ei tohi tähendada ohjeldamatut liberalismi," leidis kõneleja.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) hoiatas finantskriisiga seoses, et kõige raskemad ajad on alles ees.
Ta leidis ka, et finantsteenuste puhul on vaja järelevalvesüsteemi ning et vaja on "uut Bretton Woods'i".
Nigel FARAGE (IND/DEM, UK) leidis, et Gruusias esindas Sarkozy Prantsusmaad, mitte ELi, sest "koosolekut ei olnud".
Finantskriisi kohta märkis ta, et olemas oli igasuguseid reegleid, ent need ei aidanud kriisi ära hoida.
Farage avaldas arvamust, et iga riik peaks tegutsema oma huvides ning ta tõi näiteks Šveitsi, mis suutvat paremini kohanduda probleemidega.
Arutelu: 21.10.2008
Hääletus: 22.10.2008
20081020IPR40025 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 23. oktoobrist siit Nõukogu kõnevoor Komisjoni kõnevoor Fraktsioonide kõnevoor
ET
1
PHOTO
20081021PHT40271.jpg
ET
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=ET
ET
3
MULTIMEDIA
20081021MLT40153.asf
ET
4
MULTIMEDIA
20081021MLT40228.asf
ET
5
MULTIMEDIA
20081021MLT40234.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
