A6-0262/2008
20.6.2008
RAPORT
2009. aasta eelarve: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga ja lepitusmenetluse volitusega
(2008/2025(BUD))
III jagu – Komisjon
Eelarvekomisjon
Raportöör:
Jutta Haug
PE 406.139v03-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI..........................................................................................................................17
väliskomisjonI ARVAMUS.............................................................................................18
arengukomisjonI ARVAMUS........................................................................................23
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............26
transpordi- ja turismikomisjonI ARVAMUS........................................................29
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonI ARVAMUS............................32
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS............................................................36
MENETLUS..............................................................................................................................39
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga ja lepitusmenetluse volitusega, III jagu – Komisjon
( 2008/2025(BUD) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse 6. mail 2008. aastal komisjoni poolt vastu võetud 2009. eelarveaasta esialgset eelarveprojekti;
– võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
Kokkulepet on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/371/EÜ (ELT L 128, 16.5.2008, lk 8). ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;
– võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsioone komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0174 . ning 2009. aasta eelarve raamistiku ja prioriteetide kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0175 . ;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;
– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi ( A6‑0262/2008 ),
A. arvestades, et kui Lissaboni leping ratifitseeritakse, asetatakse sellega 2009. aastal Euroopa Parlament õigusloomet ja eelarvet puudutavates küsimustes lõpuks nõukoguga võrdsele tasandile ning Euroopa Liidule antakse uusi pädevusi, mis kõik mõjutavad oluliselt ELi eelarvet;
B. arvestades, et uue lepingu sätetest tulenevalt tuleb teha põhjalikke muudatusi iga-aastases eelarvemenetluses tervikuna ning kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamisest ning mittekohustuslike kulude (maksimaalsest) kasvumäärast loobutakse;
C. arvestades, et 16. aprillil 2008. aastal leppisid kolm institutsiooni deklaratsioonis kokku alustada esimesel võimalusel arutelusid vajalike korralduste osas Lissaboni lepinguga seotud eelarveküsimustes, pidades silmas asjaolu, et 2009. aasta toob kaasa Euroopa Parlamendi ja komisjoni uue koosseisu, mis peavad olema täiesti valmis uue lepinguga kaasnevateks muudatusteks, juhul kui see ratifitseeritakse;
2009. aasta esialgne eelarveprojekt
1. märgib, et 2009. aasta esialgse eelarveprojekti kogusumma on 134,3949 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 116,7364 miljardit eurot maksete assigneeringutena, mis jätab ülemmäära alla 2,6381 miljardi euro suuruse kulukohustuste varu ja 7,4436 miljardi euro suuruse maksete varu, kusjuures kohustuslikud kulud moodustavad 33% kulukohustustest ja 38% maksetest;
2. juhib tähelepanu sellele, et kulukohustused 2009. aasta esialgses eelarveprojektis vastavad 1,04%-le RKTst, mis on 2008. aasta eelarvega võrreldes kokku 3,1% võrra kasvanud, ning kohustuslikud kulud on liikmesriikide otsetoetustele üleminekuga seoses suurenenud 4,7% ja mittekohustuslikud kulud 2,4%;
3. märgib huviga, et 2009. aasta esialgse eelarveprojekti maksed vastavad 0,90%-le RKTst, mis on 2008. aasta eelarvega võrreldes 3,3% võrra vähenenud, samal ajal kui kohustuslike kuludega seotud maksed on suurenenud 4,8%, mis on kooskõlas kulukohustustega seotud arengutega, samas kui mittekohustuslike kuludega seotud maksed on vähenenud 7,6% võrra;
4. võtab teadmiseks komisjoni esitatud esialgse eelarveprojekti prioriteedid:
- toetada säästvat kasvu ja edendada töökohtade loomist soodustavat majanduskliimat; toetada innovatsiooni;
- jätkata ühtekuuluvuspoliitikat, et vähendada Euroopa Liidu piirkondade vahelist ebavõrdsust;
- võidelda kliimamuutuse vastu ning edendada teadusuuringuid puhta ja tõhusa energia valdkonnas; arendada välja ELi energiapoliitika, mida iseloomustavad sõltumatus ja turvalisus;
- arendada välja ühine integratsioonipoliitika ning luua ühine õigusala;
- toetada Lähis-Ida rahuprotsessi ning stabiilsust Kosovos ja Balkani piirkonnas laiemalt;
- anda toiduabi ja tugevdada arengukoostöö keskkonnaaspekti;
Üldised tähelepanekud
5. väljendab veendumust, et Euroopa Liit peab olema varustatud piisavate vahenditega, mis on vajalikud tema praeguse poliitika ja tegevuse täielikuks teostamiseks ning samal ajal ka piisava paindlikkuse tagamiseks, et tulla toime uute poliitiliste väljakutsetega;
6. märgib, et 2,638 miljardi euro suurusest üldisest varust esialgses eelarveprojektis pärineb väga suur osa, st 2,027 miljardi euro suurune summa, rubriigi 2 turuga seotud kulude ja otsetoetuste varust (ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) esimene sammas); peab kahetsusväärseks, et ajavahemikuks 2007–2013 koostatud mitmeaastase finantsraamistiku ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel on võimalik kõnealust rubriigi 2 (ÜPP esimene sammas) varu kasutada üksnes väga piiratud tingimustel ja seetõttu ei ole liidul võimalik uutele poliitilistele nõudmistele paindlikult reageerida; rõhutab, et seda märkimisväärset varu peaks olema võimalik kasutada, et täita liidu esmaseid uusi eesmärke, nagu tehti 2007. aasta novembris pärast seda, kui nõukogu ja parlament olid Galileo projekti suhtes kokkuleppele jõudnud; tuletab meelde, et rubriigi 2 (ÜPP esimene sammas) tegelikud kulud on alates 2007. aastast struktuurilistest muutustest tingituna väiksemad kui finantsraamistikus ettenähtud ülemmäärad;
7. juhib tähelepanu sellele, et ELi võime reageerida poliitilistele muutustele eelarvega on äärmiselt piiratud, sest varud mitmeaastase finantsraamistiku teiste ülemmäärade (eelkõige rubriikide 1a, 3b ja 4) raames on väga väikesed; rõhutab samas võimalust kohaldada institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid, et tasakaalustada rahaliste vahendite nappust;
8. eelarvepädeva institutsioonina peab oma kohustuseks tagada, et ELi eelarvesse eraldatud vahendeid kasutatakse piiratud ressursside optimeerimiseks; kavatseb püüelda ambitsioonikama, tasakaalustatud ja sidusa eelarve poole, tehes seda koostöös erikomisjonidega ja võttes arvesse nende taotlusi;
9. ei suuda alati näha selget seost komisjoni iga-aastases poliitilises strateegias ja esialgses eelarveprojektis kirjeldatud poliitiliste prioriteetide ning vastavate eelarveridade ja poliitikavaldkondade vahendite suurendamise vahel; ei ole ikka veel rahul komisjoni katsetega lisada parlamendi prioriteedid esialgsesse eelarveprojekti; ei ole näiteks veendunud, et kliimamuutust puudutav prioriteet vastavalt komisjoni ettepanekule tõepoolest kogu eelarves kajastub; soovib saada rohkem teavet kasutatud meetodite kohta, mis võimaldasid jõuda järeldusele, et ELi eelarvest kasutatakse üle 10% või 14 miljardit eurot keskkonnaeesmärkide saavutamiseks; nõuab, et kõikide eelarves kajastuvate kliimamuutusega seotud kulude kohta esitataks kõikehõlmav ülevaade, sh struktuurifondide kohta, et oleks võimalik hinnata poliitiliste ja eelarveliste prioriteetide vahelist seost;
10. on huvitatud intensiivsest koostööst nõukogu ja komisjoniga, et saavutada energiaküsimusi ja kliimamuutust käsitleva pakme osas varsti mõjus kokkulepe; märgib, et EL peab jätkuvalt näitama, et majanduskasv ja -areng ning vähese süsinikdioksiidi heitega majandus on ühitatavad;
11. tunneb tõsist muret selle pärast, et on saabunud aeg, kus olemasolevad varud on üha sagedamini tekkinud seoses „loomingulise eelarvestamisega”, näiteks olemasolevate mitmeaastaste programmide kulutuste koondamisega eelarveperioodi lõppu, juba hästi teada ja ettenähtavate eelarvevajaduste arvestamata jätmisega ning muude sarnaste manöövritega; on seisukohal, et selline tegevus rikub usaldusväärse eelarvestamise põhimõtet, ja nõuab veel kord sellise esialgse eelarveprojekti koostamist, mis kajastab ausalt järgmise aasta eelarvelisi vajadusi; palub komisjonil ja nõukogul teha koostööd, et võtta vastu 2009. aasta eelarve assigneeringute rahuldava taseme saavutamiseks vajalikud otsused;
12. rõhutab ELi eelarve selge, kooskõlastatud ja läbipaistva esitamise tähtsust, mis on vältimatult vajalik ka seoses vajadusega teavitada Euroopa kodanikke ELi vahendite kasutamisest; tunneb muret seoses sellega, et komisjoni tegevus- ja halduskulude eristamine on muutunud üha raskemaks ning juba märkimisväärset osa halduskuludest, mida tegelikult tuleks finantseerida rubriigist 5, rahastatakse tegevuskulude assigneeringutest;
13. taunib asjaolu, et praegu ei ole selget viidet täpsetele muudatustele, mis tehakse uues finantsplaneeringu dokumendis võrreldes eelmise finantsplaneeringuga, ega selget viidet sellele, kas või kuidas konkreetsel aastal suurendamisi kompenseeritakse või kuidas toimub kulutuste koondamine eelarveperioodi lõppu ja algusesse; on seisukohal, et see ei ole kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 46 sätetega, ja palub komisjonil täita oma vastavaid kohustusi ;
14. rõhutab, et eriti tähtis on teostada järelkontrolli kogu eelarves mitmeaastaste programmide kulutuste eelarveperioodi algusesse ja lõppu koondamise mõju üle, et tagada kulukohustuste sidus planeerimine mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja jooksul, pidades silmas institutsioonidevahelises kokkuleppes esitatud Euroopa Parlamendi prioriteete;
15. imestab komisjoni 2009. aasta esialgses eelarveprojektis esitatud maksete assigneeringute märkimisväärselt väikese mahu üle (116,736 miljardit eurot); tuletab meelde, et 2007. ja 2008. aasta eelarvetes ulatusid kulukohustuste assigneeringud vastavalt 126,5 ja 129,1 miljardi euroni;
16. palub, et komisjon jätkaks 2007. aastal alustatud läbivaatamist ning esitaks selgelt täiendava teabe personalipoliitika ja ümberpaigutamiste strateegia kohaldamise ja ülesannete hajutamise ulatuse kohta 2009. aastaks; palub koostada 30. aprilliks 2009 järelaruande, mis sisaldab komisjoni järeldusi institutsiooni sisestruktuuri kohta; võtab teadmiseks komisjoni inimressursside kavandamist ja optimeerimist ELi prioriteetide saavutamiseks käsitleva aruande 2008. aasta järelaruande, milles komisjon kinnitab oma lubadust mitte taotleda uusi ametikohti kuni 2013. aastani pärast laienemisega seotud viimaste ametikohtade loomist 2009. aastal;
Alamrubriik 1a
17. märgib, et esialgse eelarveprojekti kulukohustused konkurentsivõimele majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks on 11,69 miljardit eurot, mis jätab 82 miljoni euro suuruse varu; see tähendab 2008. aastaga võrreldes 5,5% suurenemist; märgib, et ka maksed suurenevad 5,3% võrra 10,2852 miljardi euro suuruse kogusummani;
18. tervitab komisjoni kavatsust võtta töökohtade loomise ning uuendustegevuse, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ja teadusuuringute toetamise valdkonnas põhimeetmeid; rõhutab, et olemasolevaid algatusi selles valdkonnas, nt konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning VKEdega seotud muid algatusi, tuleb nõuetekohaselt rakendada ja nende üle järelevalvet teostada;
19. rõhutab vajalike eelarvevahendite tagamise olulisust kõikide meetmete jaoks, mis lihtsustavad haridusprogrammide propageerimist ja tutvustamist meedias ning uute tehnoloogiavahendite kaudu;
20. taunib alamrubriigi 1a piiratud varu, mistõttu ei ole võimalik vahendeid ümber paigutades rahastada uusi prioriteete, ilma et see kahjustaks tõsiselt olulisi käimasolevaid programme, ning soovitab seetõttu uute prioriteetide määratlemise korral täiendavat rahastamist;
21. usub, et alamrubriigi 1a piiratud varu tõttu peaks prioriteediks olema käimasolevate katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse korralik elluviimine ning hindamine, kuid loomulikult peab jääma võimalus lisada uusi katseprojekte ja ettevalmistavaid tegevusi;
22. peab kavandatavat väikeettevõtete õigusakti oluliseks strateegiaks VKEde toetamisel; ootab kannatamatult kõnealuse uue strateegiliste vahendi rahastamiseks konkreetseid ettepanekuid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid suuremas ulatuses ka struktuurifondides kõnealuseks otstarbeks ette nähtud vahendeid; märgib, et kuna VKEsid puudutab hilinenud maksete probleem eriti teravalt, peab Euroopa Liit hilinenud maksete tegemist vältima tõhusa ja läbipaistva kontrollisüsteemi väljatöötamise kaudu, mis aitaks tagada maksete sooritamise kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul;
Alamrubriik 1b
23. märgib, et ühtekuuluvusele majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks esialgses eelarveprojektis ette nähtud kulukohustused suurenevad 2,5% võrra 48,4139 miljardi euro suuruse kogusummani, mis jätab 14 miljoni euro suuruse varu üksnes tehnilise abi rahastamispaketis; võtab teadmiseks, et üldine 2,5%-line kasv tuleneb Ühtekuuluvusfondi vahendite märkimisväärsest kasvust (+14% 2008. aastaga võrreldes), samas kui struktuurifondide assigneeringud on jäänud samale tasemele;
24. taunib maksete järsku vähendamist, mis 2008. aastaga võrreldes vähenevad 13,9% 34,9141 miljardi euroni; ei ole veendunud eelkõige maksete taseme prognooside allapoole korrigeerimise põhjustes (Euroopa Regionaalarengu Fond – lähenemine: -30%; Euroopa Regionaalarengu Fond – piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive: -13%; Euroopa Regionaalarengu Fond – territoriaalne koostöö: -85%; Ühtekuuluvusfond – uued programmid 2007–2013: -50%);
25. kavatseb tagada, et ühtekuuluvuspoliitika jaoks on kindlustatud vajalikud vahendid, et tulla toime Euroopa Liidu solidaarsuspõhimõttega seotud praeguste ja tulevaste väljakutsetega;
Rubriik 2
26. märgib, et loodusvarade kaitsele ja majandamisele esialgses eelarveprojektis ette nähtud kulukohustused on 57,5257 miljardit eurot, mis tähendab 2008. aastaga võrreldes 3,5% kasvu ja jätab 2,1133 miljardi euro suuruse varu; maksed suurenevad 3,0% võrra 54,8349 miljardi euroni; rubriigi 2 turuga seotud kulude ja otsetoetuste jaoks ettenähtud osa on 42,8603 miljardit eurot kulukohustustena ja 42,8142 miljardit eurot maksetena;
27. rõhutab, et ainult 0,5% rubriigi 2 assigneeringutest, arvestamata maaelu arengu programmide keskkonnameetmeid ja otsemaksete suhtes kohaldatavate nõuetele vastavuse süsteemi aluseks olevaid keskkonnastandardeid, kasutatakse keskkonnaga seotud prioriteetidele, samas kui valdav enamus vahendeid on eraldatud otsetoetustele ja turuga seotud kulutustele;
28. tervitab LIFE+ assigneeringute suurendamist 20,9 miljoni euro võrra, kuid märgib teatava kahetsusega, et ainult osa kõnealusest kasvust suunatakse tegevuse tõhustamisele kliimamuutuse valdkonnas; on arvamusel, et kliimamuutuse vastu võitlemise horisontaalne eelarveprioriteet ei kajastu nõuetekohaselt kõnealustes summades;
29. tuletab meelde, et ÜPP tähtsaim eesmärk on tagada turu tasakaalustamine, varustuskindlus ja mõistlikud tarbijahinnad, ning palub seetõttu komisjonil näha 2009. aasta eelarves ette vajalikud vahendid praegusest toiduainekriisist tulenevatele uutele vajadustele vastamiseks, eriti toiduainete kättesaadavuse parandamiseks enim puudustkannatavatele inimestele, keda kriis tabab kõige valusamalt;
30. tervitab põllumajandustoodete eksporditoetuste üldist langustendentsi seoses soodsate turutingimustega ja sellest tulenevaid sääste;
31. märgib, et maaelu arengule esialgses eelarveprojektis ette nähtud kulukohustused on jäänud 13,401 miljardi euro juures (sh toetuste ümbersuunamine) peaaegu muutumatuks ning maksete assigneeringud on 10,926 miljardit eurot, mis on 2008. aastaga võrreldes 4% võrra langenud;
32. peab kõnealuseid summasid suunavateks seoses komisjoni 20. mail 2008. aastal esitatud ÜPP „tervisekontrolliga”;
33. osutab suurtele raskustele Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) rakendamisel; peab kahetsusväärseks, et 2007. aastal jäi kasutamata 2,830 miljardi euro ulatuses assigneeringuid, 1,361 miljardit eurot kanti üle 2008. aastasse ning 1,469 miljardit eurot kavandati ümber aastateks 2008–2013 vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 48; tunneb muret nii suurte summade ümberkavandamise pärast, kuna see toob kaasa märkimisväärse viivituse ettenähtud vahendite jõudmisel maapiirkondadesse;
Alamrubriik 3a
34. märgib, et esialgse eelarveprojekti kulukohustused vabadusele, turvalisusele ja õigusele kasvavad 15% võrra 839,1 miljoni euroni, millest tulenevalt jääb varuks 32,9 miljonit eurot; maksed suurenevad 11,7% võrra 596,7 miljoni euroni;
35. juhib tähelepanu asjaolule, et see märkimisväärne kasv 2008. aastaga võrreldes tuleneb peamiselt olulisest kasvust peatükkides „Solidaarsus – Välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine” (+ 44,4 miljonit eurot ehk +15,6%), „Rändevood – Ühine sisserände- ja varjupaigapoliitika” (+43,3 miljonit eurot ehk +18,9%) ning „Turvalisus ja vabaduste kaitse” (+20,8 miljonit eurot ehk +27,1%);
36. võtab teadmiseks 36,3% suuruse kulukohustuste assigneeringute kasvu eriprogrammis „Kuritegevuse ennetamine ja kuritegevuse vastu võitlemine” ning kavatseb uurida selle põhjuseid;
37. tunneb muret tegevuse „Põhiõigused ja õigusasjad” puuduliku rahastamise pärast, mille kulukohustusi on suurendatud üksnes 0,2% võrra ning makseid tegelikult vähendatud 10% võrra 2008. aastaga võrreldes;
38. juhib tähelepanu asjaolule, et esialgses eelarveprojektis säilitatakse 2008. aastal toimunud hääletusel heakskiidetud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuurile (FRONTEX) eraldatud assigneeringute kasv, kuid märgib teatava murega subsiidiumide tasakaalustamist 5,7 miljoni euro suunamise kaudu tegevuskuludest halduskuludesse; nõuab, et 2009. aastal suurendataks FRONTEXile ette nähtud assigneeringuid, et tal oleks võimalik võetud kohustusi täita ning alalisi ja pidevaid missioone toetada, eelkõige liidu lõunapoolse piiri ääres (Hera, Nautilus ja Poseidon);
39. rõhutab, et rändepoliitika Euroopa pakt peaks hõlmama küsimusi, mis käsitlevad võitlust ebaseadusliku sisserändega, seadusliku sisserände juhtimist, kolmandate riikide kodanike integreerimist ja piirikaitse tugevdamist, võttes täiel määral arvesse solidaarsuse põhimõtet ja põhiõiguste tugevaimat kaitset;
Alamrubriik 3b
40. märgib, et esialgse eelarveprojekti kulukohustused kodakondsusele on kokku 628,7 miljonit eurot, mis tähendab 1,0% suurust kasvu, juhul kui 2008. aasta assigneeringutest arvestada maha solidaarsusfondi assigneeringud ning Bulgaaria ja Rumeenia ülemineku rahastamisvahend; jäetud on 22 miljoni euro suurune varu, maksed suurenevad 0,7% võrra 669 miljoni euroni;
41. peab kahetsusväärseks, et kõnealuse alamrubriigi raames jäetud 22 miljoni euro suurune väike varu jätab väga vähe manööverdamisruumi katseprojektide ja ettevalmistava tegevusega seoses;
42. juhib tähelepanu vajadusele suurendada ELi kodanikukaitse alaste sekkumiste tõhusust ja parandada nende koordineerimist, arendades muuhulgas liikmesriikide ühiseid kodanikukaitse meetodeid, töötades välja varajasi hoiatamis- ja ennetamissüsteeme ning täiustades rajatisi, mis aitavad korraldada kodanikukaitse abimissioonide transporti, et olla ELi kodanike kaitsmiseks paremini valmis;
43. taunib asjaolu, et komisjoni ettepaneku kohane kasv kõnealuses alamrubriigis, mis hõlmab olulisi poliitikavaldkondi, mis otseselt mõjutavad Euroopa kodanike igapäevaelu, on oluliselt madalam kui keskmine kulukohustuste assigneeringute 3,1% suurune kasv; peab kahetsusväärseks eelkõige seda, et eriti kodanike Euroopa jaoks oluliste tegevuste assigneeringud on kõige vähem kasvanud või lausa vähenenud 2008. aastaga võrreldes;
44. väljendab muret seoses komisjoni kavandatavate vähendamistega mitmetel eelarveridadel, millelt rahastatakse kommunikatsiooniga seotud tegevusi, ennekõike seoses kõnealuses valdkonnas 2009. aastal eesootavate ülesannete ja uute väljakutsetega, nagu Euroopa Parlamendi valimised või Lissaboni lepingu võimalik jõustumine;
45. on seisukohal, et teabe- ja kommunikatsioonipoliitika põhisisu on teavitada ELi kodanikke ELi tegevusest ja programmidest ning viimastel aastatel tehtud edusammudest;
46. tuletab meelde, et kõigil institutsioonidel on õigus teostada kommunikatsioonipoliitikat oma institutsioonilise autonoomia raames, nagu on sätestatud finantsmääruse artiklis 49, tehes seda ühise raamistiku piires ja teavet teataval määral ühtlustades, mis peaks võimaldama arendada välja äratuntava ELi „kaubamärgi”, mida saaks kasutada kõigis kommunikatsioonimeetmetes;
47. tunnistab vajadust kooskõlastada institutsioonidevahelises teabe- ja kommunikatsiooni töörühmas eri institutsioonide rakendatavaid kommunikatsioonipoliitikaid; tuletab meelde, et kommunikatsioonipoliitika on kaua olnud Euroopa Parlamendi üks olulisi prioriteete; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi juhtiv roll kõnealuses protsessis on esmatähtis ning tagab poliitika jätkuvuse ja tõhususe, pidades ennekõike silmas eelseisvaid Euroopa Parlamendi valimisi; rõhutab sellega seoses, et kodanikke tuleb paremini teavitada nende õigustest, mis tulenevad ELi õigusaktide kohaldamisest;
Rubriik 4
48. märgib, et ELi kui ülemaailmse partneri rolli täitmiseks vajalikud kulukohustused suurenesid 1,8% võrra 7,4404 miljardi euroni ja kasutatava varu suurus on 243,6 miljonit eurot; maksete maht vähenes 6,6% võrra 7,5795 miljardi euroni;
49. täheldab, et 1,8% suurenemine on väiksem kui ELi üldeelarve vahendite mahu 3,1% üldine keskmine kasv; peab seda väga pahaendeliseks märgiks, arvestades et rubriigi 4 puhul on tegemist liidu eelarve valdkondadega, millega kaasnevad traditsiooniliselt kõige suuremad väljakutsed;
50. tunneb rubriigi 4 alarahastamise pärast sügavat muret ja mõistab teravalt hukka komisjoni poolt valitud ebamäärase eelarvestamise tee, mille puhul ei võeta üldse arvesse selle valdkonna eeldatavaid realistlikke vajadusi; märgib, et selle tulemusena tundub praegune varu summas 243,6 miljonit eurot pigem suvalise suurusena; on seisukohal, et kõnealust probleemi on võimalik lahendada üksnes mitmeaastase finantsraamistiku põhjaliku läbivaatamise teel, mille tulemusena suurendatakse rubriigi 4 ülemmäära perioodiks 2009–2013;
51. rõhutab, et enne esialgse eelarveprojekti esitlemist palus Euroopa Parlament oma eespool mainitud 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis esitada kõikide eelarveliste vajaduste kohta realistliku ülevaate, eelkõige mis puudutab mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki 4; on arvamusel, et esialgses eelarveprojektis ei järgita selle rubriigi puhul usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid;
52. märgib seetõttu murelikult, et komisjon avaldas juba eelarvemenetluse käesolevas varases etapis arvamust, et Kosovo, Lähis-Ida, toiduabi ja makromajandusliku finantsabi valdkonnas ei ole assigneeringud piisavad selleks, et EL saaks täita endale praegu maailmas võetud kohustusi, rääkimata eeldatavatest täiendavatest vajadustest: esialgses eelarveprojektis tehakse näiteks ettepanek eraldada Palestiina ja rahuprotsessi toetamiseks 161 miljonit eurot kulukohutustena ja 100 miljonit eurot maksete tegemiseks, kuigi 2008. aasta eelarves ette nähtud lõplikud summad olid vastavalt 300 miljonit ja 200 miljonit eurot; Kosovo puhul väheneb ÜVJP raames läbi viidava EULEXi missiooni rahastamiseks ette nähtud vahendite maht 15,7% võrra; peab seda vastuvõetamatuks ja nõuab uut lähenemist Palestiina ja Kosovoga seotud kuludele; on arvamusel, et seoses otsusega suurendada märkimisväärselt Afganistani missiooni raames EUPOLis tegutsevate ekspertide algset arvu võib juba praeguses etapis prognoosida rahaliste vahendite nappust;
53. kinnitab veel kord oma toetust süvendatud ja diferentseeritud Euroopa naabruspoliitikale; rõhutab vajadust varustada Euroopa naabruse ja partnerluse instrument piisava rahastamispaketiga, milles kajastuvad ELi kohustused tema Ida- ja Lõuna-Euroopa naaberriikide ees; võtab teadmiseks 2009. aastaks kavandatud assigneeringute tagasihoidliku suurenemise ja rõhutab, et hiljutine algatus „Barcelona protsess: Vahemere Liit” ei tohi takistada jõupingutusi tasakaalu loomiseks Ida- ja Lõuna-Euroopa naaberriikide kulukohustuste assigneeringute vahel ega mingil juhul suurendada Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi eelarvelisi pingeid;
54. taunib asjaolu, et nimetatud täiendavate vajaduste rahastamiseks ei ole esitatud ei eelarvelisi lahendusi ega isegi mitte ideid selliste lahenduste leidmiseks; nõuab veel kord tungivalt, et selgitataks välja rubriigi 4, sh ÜVJP peatüki koguvajadused;
55. kordab veendunult, et ei paindlikkusinstrumendi ega hädaabireservi vahendeid (244 miljonit eurot) ei tohi ümber suunata või vääriti kasutada, et rahastada pikalt ette kavandatud ELi poliitikavaldkondi ja meetmeid; on kindlalt otsustanud kaitsta seda suunda kogu eelarvemenetluse jooksul;
56. juhib murelikult tähelepanu süvenevale ülemaailmsele toiduainekriisile ja kliimamuutuse tagajärgedele ning rõhutab, et EL peab suutma täita oma kohustused arenguriikide toiduabiga varustamisel ja seal toimuvatele katastroofidele reageerimisel; märgib tõsise murega, et 2009. aasta esialgses eelarveprojektis on toiduabi jaoks eraldatud ainult 6,8 miljoni võrra rohkem vahendeid kui 2008. aastal (+3%) ja juba 2008. aasta aprilli lõpus taotles komisjon 60 miljoni euro ümberpaigutamist täiendavate kulude katmiseks toiduabi valdkonnas 2008. aastal (see tähendab kulukohustuste 26,88% kasvu); nõuab kõnealuseks otstarbeks täiendavate vahendite eraldamist 2009. aastal kõigi olemasolevate eelarvevahendite abil;
57. tervitab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi institutsioonide rajamise komponendi raames Lääne-Balkani riikide jaoks kavandatud assigneeringute suurendamist ja eelkõige komisjoni kavatsust suurendada täiendavate stipendiumide andmist ja kodanikuühiskonna dialoogi rahastamist; palub komisjonil toetada Balkanimaade sotsiaalmeetmete kava;
58. rõhutab, et uued kaubandusabi raames antavad vahendid peaksid täiendama olemasolevat arenguabi ja uued kaubandusabiga seotud lubadused ei tohiks tuua kaasa muudeks arengualgatusteks juba eraldatud ressursside ümbersuunamist; kordab komisjonile esitatud palvet anda teavet lubatud 1 miljardi euro päritolu kohta;
59. toetab komisjoni algatusi luua ülemaailmne kliimamuutusevastane liit ning ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond, mis oleksid olulised meetmed arengumaade toetamiseks kliimamuutusega kohanemisel ja selle tagajärgede leevendamisel; rõhutab siiski, et seni eraldatud vahendid on ebapiisavad; nõuab kõnealuste meetmete otsese rahastamise suurendamist 2009. aasta eelarves lisaks kavandatud arengupoliitika kulukohustustele; rõhutab lisaks nimetatud algatuste toetamise tähtsust täiendava pikaajalise rahastamise tagamise kaudu;
60. võtab teadmiseks, et esialgsesse eelarveprojekti on lisatud laenude tagatisfondi vahendid summas 92,46 miljonit eurot vastupidiselt algsele rahastamiskavale, mis nägi fondi rahastamiseks ette 200 miljoni euro suuruse summa; rõhutab, et 2009. aasta esialgses eelarveprojektis näidatud varust on oluline osa, täpsemalt 107,54 miljonit eurot 243,6 miljonist eurost kunstlik, sest see tuleneb kõnealusest muutusest; rõhutab tõsist muret tundes, et on väga tõenäoline, et need 2009. aasta laenude tagatisfondi rahastamise „säästud” tuleb järgnevatel aastatel suuremate väljaminekute näol kompenseerida ja seejuures vähenevad rubriigi 4 varud isegi suuremal määral kui praegu kavandatud;
61. juhib tähelepanu sellele, et kuna kõrget esindajat, Euroopa Ülemkogu eesistujat ja Euroopa välisteenistust puudutav institutsiooniline korraldus ei ole veel kindlaks määratud, tuleks vajalikud eelarveassigneeringud eraldada järk-järgult uute organisatsiooniliste struktuuride tegevusulatuse ja rolli selginemise käigus; rõhutab, et ei institutsioonilised muudatused ega uued ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika sätted ei peaks täiendavalt suurendama rubriigi 4 kulukohustuste assigneeringute praegust määra;
62. rõhutab eelarvepädevate institutsioonide poolt rubriigi 4 raames heaks kiidetud katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse poliitilist tähtsust; nõuab, et komisjon need projektid ja selle tegevuse õigeaegselt ja ennetavalt rakendaks, täites täiel määral kõiki kulukohustusi;
Rubriik 5
63. märgib, et on tehtud ettepanek suurendada üldiseid halduskulusid 5% võrra võrreldes 2008. aastaga ja see summa ulatub nüüd 7,6479 miljardi euroni (2008. aastal oli summa 7,2815 miljardit eurot) ning seega jääb see summa ainult väikese summa võrra – 129,1 miljonit eurot (moodustab kulude kogumahust 1,7%) – väiksemaks finantsraamistikus kindlaks määratud ülemmäärast;
64. tervitab asjaolu, et komisjoni poolt taotletavad uued ametikohad puudutavad ainult varem teada olnud viimast osa 250 ametikohast, mis on ette nähtud EU-2-le, kuid märgib, et esitatud halduskulude kasv on jätkuvalt suurem kui kogu eelarve keskmise mahu suurenemine; tunnistab, et see võib suures osas olla seotud indekseeritud palga- ja pensionikuludega ning mingil määral hoonepoliitikaga; rõhutab, et 2009. eelarveaasta jooksul võib tekkida vajadus edasiste muudatuste tegemiseks juhul, kui Lissaboni leping jõustub; otsustab sellega seoses erinevate institutsioonide halduskulude arengut jälgida, et teha kindlaks institutsioonide vajadused 2009. aastal ja pärast seda;
65. on saadud ulatuslikumast teabest ja komisjoni esialgsetest järeldustest hoolimata arvamusel, et rakendusametid parandavad ELi programmide kvaliteeti ja mitmeid rubriigi 5 rahalisi/halduslikke asjaolusid 5 tuleb veel jätkuvalt selgitada; on näiteks üllatunud, et 947 uue ametikoha ekvivalendi kavandatud loomisega kahes teadusasutuses (nagu nähakse ette läbivaatamise järelaruandes) kaasneb sama ajavahemiku jooksul vaid 117 ametikoha vabanemine komisjoni osakondades;
66. tunneb muret asjaolu pärast, et ka inimressursside valdkonnas on komisjoni üldine suundumus anda oma ülesandeid täitmiseks muudele asutustele koos personalieeskirjade viimaste muudatustega viinud olukorrani, kus üha suurem osa ELi ametnikest ei kajastu institutsioonide ametikohtade loeteludes, nagu selle on kinnitanud eelarvepädevad institutsioonid, ja nende palkasid ei maksta mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5; peab väga kahetsusväärseks sellise läbipaistvuse puudumist, mis puudutab ka riikide ekspertide töölevõtmist; nõuab kõiki sidusrühmi kaasavat avalikku ja põhjalikku arutelu, mille raames käsitletaks Euroopa heade haldustavade tuleviku küsimust;
67. tunneb heameelt 2007. aasta personalivajaduste läbivaatamise aruande järelaruande üle, mille parlament sai hiljuti vastusena oma 2008. aasta eelarvet käsitlevatele muudatusettepanekutele; kavatseb seda dokumenti põhjalikult analüüsida, et teha selle alusel 2009. aastaks eelarvelisi järeldusi;
68. palub komisjonil selgitada, milliseid meetmeid võetakse, et täita eesmärk vähendada ELi halduskoormust 2012. aastaks 25% võrra ja kontrollida, kas „kõik-ühes-kohas” ( one-stop-shop ) põhimõtte rakendamine on tulevikus bürokraatia vähendamiseks teostatav;
69. kavatseb kontrollida teiste institutsioonide halduskulude assigneeringuid ja personali puudutavaid taotlusi, et edendada tõhusust, sh võimaluse korral töötajate ümberpaigutamise teel vastavalt kindlaks määratud prioriteetidele; märgib, et teiste institutsioonide esitatud vahendite keskmine kasv moodustab 4,8%, tõustes 2,6738 miljardilt eurolt 2,8032 miljardi euroni, ja on vaid veidi madalam komisjoni jaoks kavandatud kasvumäärast;
Rubriik 6
70. märgib, et 2009. aastal viimast aastat Bulgaariale ja Rumeeniale makstavate eelarvekompensatsioonide puhul ulatuvad kulukohustused ja maksed 209,1 miljoni euroni, kasvades seega 1,2% võrra võrreldes 2008. aastaga; seega on kasutatava varu suurus vaid 0,9 miljonit eurot;
Katseprojektid ja ettevalmistav tegevus
71. peab kahetsusväärseks, et üldise põhimõttena ei sisalda komisjoni esitatud esialgne eelarveprojekt katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse kulukohustusi, nii et neid tuleb rahastada mitmeaastase finantsraamistiku asjakohastest varudest; on üllatunud, et sellest üldisest reeglist esineb väheseid erandeid väikese arvu katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse puhul, millest komisjon näib huvitatud olevat ning mille rahastamine kajastub kulukohustuste assigneeringutena juba esialgses eelarveprojektis;
72. tuletab meelde institutsioonidevahelise kokkuleppe punktist 46a tulenevat komisjoni kohustust esitada iga-aastaste meetmete võtmiseks mitmeaastased eelarvestused ja näidata ära kinnitatud ülemmäärade suhtes jäetav varu;
73. rõhutab, et vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele on katseprojektide rahastamiseks lubatud summa suurus igal eelarveaastal 40 miljonit eurot ja ettevalmistava tegevuse üldsumma võib ulatuda 100 miljoni euroni, millest maksimaalselt 50 miljonit eurot võib eraldada uueks ettevalmistavaks tegevuseks;
74. kinnitab oma otsust, mis on juba sätestatud parlamendi eespool mainitud 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis, kasutada täies ulatuses ära institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud iga-aastased summad katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamiseks, kui see on katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse arvust ja mahust tulenevalt vajalik, sest parlamendi arvates on nende puhul tegemist asendamatu vahendiga, mida ta saab kasutada tee rajamiseks uutele poliitikavaldkondadele, mis teenivad Euroopa kodanike huve;
75. tuletab meelde, et 2008. eelarveaastal kiitis parlament heaks katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamise kulukohustuste assigneeringutena summas 107,32 miljonit eurot; alamrubriigis 1a ulatus projektide ja meetmete rahastamiseks ette nähtud summa 38 miljoni euroni, rubriigis 2 25,15 miljoni euroni, alamrubriigis 3a 3 miljoni euroni, alamrubriigis 3b 9,5 miljoni euroni ja rubriigis 4 31,67 miljoni euroni;
76. rõhutab, et kui parlament peaks otsustama katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamise kasuks samasuguses mahus 2009. aastal, kasutataks sellel otstarbel ära juba ligikaudu pool rubriikide 1a ja 3b kasutatavatest varudest, kuigi katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse kulude 2008. aasta tase ei ulatunud isegi mitte institutsioonidevahelises kokkuleppes lubatud maksimaalsete summadeni;
77. on valmis esitama 2009. aasta eelarvemenetluse jaoks komisjonile enne parlamendi suvevaheaega kavandatud katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse esialgse nimekirja vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe II lisa D osale; rõhutab, et see nimekiri ei välista üksikute parlamendiliikmete, erikomisjonide ja fraktsioonide katseprojekte ning ettevalmistavat tegevust käsitlevate mis tahes muude ettepanekute või muudatusettepanekute esitamist parlamendi esimesele lugemisele, mis toimub sügisel; nõuab kindlalt, et selleks peavad kõikides eelarve rubriikides ja alamrubriikides olema piisavad varud;
78. soovib koos komisjoni ja nõukoguga välja selgitada, kuidas oleks võimalik täita parlamendi nõue nimetada ametisse naiste õiguste küsimusega tegelev Euroopa eriesindaja;
Ametid
79. märgib, et detsentraliseeritud ametitele esialgses eelarveprojektis eraldatud assigneeringud suurenevad kulukohutuste osas 1,76% võrra 563,9 miljoni euroni ning vähenevad maksete puhul 6 miljoni euro võrra (-1%);
80. rõhutab, et hoolimata kulukohustuste minimaalsest üldisest kasvust, mis moodustub kõikide ametite kulukohustustest kokku, vähendati rubriigi 1a alapunkti (ametid) vahendeid 3,29% ehk 8,9 miljoni euro võrra võrreldes 2008. aasta eelarvega, mis on kooskõlas eelarvepädevate institutsioonide 2008. aasta novembris toimunud lepitusmenetluse käigus tehtud otsusega rakendada ajavahemikus 2009–2013 vahendite lineaarset vähendamist 50 miljoni euro võrra, et rahastada Galileo programmi;
81. võtab teadmiseks asjaolu, et ametite vahendite kõnealune vähendamine rubriigis 1a ei ole olnud lineaarne, nagu see on sõnastatud lepitusmenetluse järeldustes; kavatseb eelarvahendite vähendamise taset ja jaotuvust üksikasjalikult hinnata; kordab, et kõnealuste komisjoni esitatud otsuste üle otsustavad eelarvepädevad institutsioonid;
82. rõhutab eriti ametite eelarvete täitmise olulisust ja kavatseb täpselt kontrollida võimalikke ülejääke, et kindlustada sihtotstarbelise tulu arvesse võtmine ametite 2009. aasta eelarvete koostamisel;
83. taunib asjaolu, et komisjon ei ole ikka veel esitanud eelarvepädevatele institutsioonidele üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas ta kavatseb rahastada praegu arutluse all oleva kahe uue ameti tegevust, millest üks on juba lisatud 2009. aasta esialgsesse eelarveprojekti märkega pm, ja nõuab, et komisjon esitaks kõnealuse küsimuse kohta võimalikult kiiresti põhjalikku täiendavat teavet; on jõudnud järeldusele, et praegu kasutatavaid varusid arvesse võttes tuleks uute ametite tegevuse rahastamiseks, kes täidavad osaliselt haldusülesandeid, ära kasutada kõik institutsioonidevahelises kokkuleppes lubatud võimalused; tuletab meelde, et vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 47 on uute ametite rahastamiseks vajalik eelarvepädevate institutsioonide eelnev kokkulepe;
84. rõhutab veel kord, et praeguste ja tulevaste detsentraliseeritud ametite rahastamise tase mõjutab otseselt mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide raames kasutatavaid varusid; märgib, et institutsioonidevahelises kokkuleppes kohustatakse komisjoni hindama iga uue detsentraliseeritud ameti loomise ettepaneku koostamisel asjaomase kulurubriigi mõju eelarvele; püüab tagada, et detsentraliseeritud ametite töö looks lisandväärtust ning teeniks ELi kodanike huve;
85. kiidab heaks komisjoni kavatsuse ergutada institutsioonidevahelist dialoogi, milles käsitletakse kõikide finantsmääruse artiklis 185 määratletud ametite rolli ja ülesandeid Euroopa heade valitsemistavade järgmisel; kordab, kui tähtis on kindlustada süstemaatilisel alusel institutsioonidevahelisel tasandil institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 47 sätestatud menetluse rakendamine;
Rakendusametid ja muud suundumused anda ülesandeid teistele täitmiseks
86. märgib, et edasist rakendusametite ja muude sarnaste ajutiste ametite arvu suurenemist rahastatakse asjakohase programmi rahastamispaketi raames; tunneb seetõttu muret selle pärast, et rakendusametite ja muude ametite arvu mis tahes edasine kasv võib vähendada programmi rahastamispaketi raames kasutada olevaid tegevusvahendeid ja paigutab haldusülesanded mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5 ümber nii, et neid tuleb rahastada tegevuskulude rubriikidest;
87. tunneb muret, et rakendusametite ja muude ajutiste ametite loomine võib kaasa tuua ELi ametnike ja lepinguliste töötajate arvu läbipaistmatu kasvu, eriti kui ei vähendata ametikohti komisjoni vastavates peadirektoraatides ja/või ei paigutata neid vastavalt ümber; nõuab rakendusametite loomise töökorralduse (muudetud tegevusjuhend) täitmist, eelkõige mis puudutab ametite rahastamise ja personaliga varustamise parlamentaarset kontrolli;
Järeldused ja võimalik lepitusmenetluse volitus
88. on arvamusel, et eeldatavasti 2008. aasta juulis toimuva eelarve lepitusmenetluse erilises huvikeskmes peaksid olema järgmised punktid:
- piisav maksete tase;
- usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine, eelkõige mis puudutab rubriigi 4 vajaduste realistlikku ülevaadet;
- komisjoni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi suhtes võetud kohustus esitada paranduseelarveid, mille eesmärk on võtta neid vahendeid kasutusele üksnes selleks ettenähtud eesmärgil, et vältida finantsabi andmisel viivitusi;
- asjakohane reageerimine toiduabi ja toiduainetega kindlustatuse nõuetele;
- institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 44 ja komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ( KOM(2006)0009 ) punkti 5 N rakendamise hetkeolukord;
- piisavate vahendite olemasolu Euroopa kodanike huvide teenimiseks;
- eelarvepädevate institutsioonide esialgsed kavatsused katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse rahastamiseks;
- eelarve esitamise selgus, eriti halduskulude ja inimressursside, sealhulgas ülesannete delegeerimise puhul;
- piisavad rahalised vahendid, mis võimaldavad reageerida järgmistele ELi prioriteetidele: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, kliimamuutuse vastu võitlemine ja jätkusuutliku Euroopa edendamine ning ühise sisserändepoliitika elluviimine;
89. peab väga kahetsusväärseks nõukogu harjumust teha liidu eelarve esimesel lugemisel lineaarseid kärpeid, ilma neid üksikasjalikult põhjendamata; kutsub nõukogu üles eelarveprojekti vastuvõtmisel vaatlema iga eelarverida eraldi, võttes arvesse tõhususe, säästlikkuse ja Euroopa lisandväärtuse kriteeriume; osutab asjaolule, et liidu eelarve koostamise puhul on tegemist põhjapaneva poliitilise aktiga, millega seoses ei tohiks järgida üksnes raamatupidamise loogikat, ning ootab, et nõukogu loob käesoleva eelarvemenetluse raames eeldused tõeliseks poliitiliseks dialoogiks Euroopa Parlamendiga;
o
o o
90. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
SELETUSKIRI
Käesoleval resolutsioonil on kaks eesmärki:
esiteks peaks see sisaldama esimest hinnangut komisjoni esitatud 2009. aasta esialgsele eelarveprojektile ja peaks ka näitama juba ära parlamendi esimese lugemise resolutsiooni suuna, mille hääletamine toimub traditsiooniliselt oktoobris; teiseks peaks see seega andma parlamendi delegatsioonile esialgse volituse läbirääkimisteks teise eelarvepädeva institutsiooniga juulis toimuva lepitusmenetluse käigus.
Resolutsioon põhineb parlamendi resolutsioonil 2009. aasta eelarve raamistiku ja prioriteetide kohta, mille parlament võttis vastu 24. aprillil 2008. aastal koos fraktsioonide resolutsiooniga komisjoni poliitilise strateegia kohta, ja ühtlasi viitab nendele.
Selles püütakse võtta ja võetakse täielikult arvesse teiste komisjonide esitatud arvamusi, mis on olulised elemendid 2009. aasta eelarvet käsitlevate otsuste tegemise protsessis.
4.6.2008
väliskomisjonI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga ja lepitusmenetluse volitusega
( 2008/2025(BUD) )
Arvamuse koostaja:
Véronique De Keyser
ETTEPANEKUD
Väliskomisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. rõhutab, et ELi eelarves tuleb eraldada piisavad vahendid, võimaldamaks Euroopa Liidul täita oma välistegevuse kohustusi ja aktiivselt osaleda ülemaailmsete probleemide lahendamisel;
2. on pettunud seoses komisjoni esialgses 2009. aasta eelarveprojektis rubriigis 4 ettenähtud assigneeringute osakaaluga ja asjaoluga, et samal ajal kui ELi rahvusvahelised kohustused suurenevad, jääb kulukohustuste assigneeringute suurenemine 2008. aastaga võrreldes sama ajavahemiku inflatsioonimäärast väiksemaks;
3. peab esitatud varu üsna kunstlikuks ja meelevaldseks; palub, et komisjon ei kasutaks paindlikkusinstrumenti või hädaabireservi kavandatavaks pikaajaliseks tegevuseks;
4. on teadlik 2007.–2013. aasta finantsraamistiku piirangutest; seetõttu nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu võtaksid ELi finantsraamistikku läbi vaadates asjakohaselt arvesse ELi kui ülemaailmse partneri kasvavat rolli;
5. juhib tähelepanu, et kuna kõrget esindajat, Euroopa Ülemkogu eesistujat ja Euroopa välisteenistust ühendav institutsiooniline korraldus ei ole veel paika pandud, tuleks vajalikud eelarveassigneeringud eraldada järk-järgult uute organisatsiooniliste struktuuride tegevusulatuse ja rolli selginemise käigus; rõhutab, et ei institutsioonilised muudatused ega uued ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP) sätted ei peaks täiendavalt suurendama rubriigi 4 kulukohustuste assigneeringute praegust määra;
6. tunneb muret seoses 2009. aasta esialgses eelarveprojektis Kosovo jaoks kavandatud assigneeringute, eriti ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raamesse kuuluvate assigneeringutega, mis on väiksemad kui 2008. aasta vastuvõetud eelarves eraldatud vahendid; palub komisjonil ja nõukogul teavitada parlamenti 2008. aasta eelarvest kasutatud summadest, arvestades Kosovo praeguse olukorraga ja Euroopa Liidu Kosovo õigusriigimissiooni (EULEX) lähetamise tõenäolise viibimisega; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks sellel alusel uuesti nõudeid, mis on seotud Kosovo institutsioonide ülesehitamise ja sotsiaalmajandusliku arenguga ning ELi panusega rahvusvaheliste jõudude tegevusse Kosovos 2009. aastal;
7. avaldab rahulolematust 2009. aasta esialgses eelarveprojektis Palestiina jaoks ettenähtud assigneeringutega, mis on peaaegu 50 % väiksemad kui vastuvõetud 2008. aasta eelarves eraldatud assigneeringud ja üle 60 % väiksemad kui 2007. aasta lõplikus eelarves eraldatud assigneeringud; on seisukohal, et vajalikku abi kavandades võib komisjon siin toetuda saadud kogemustele ja määratletud vajadustele ja peaks seetõttu suutma eraldada vajalikud vahendid Palestiina ametiasutuste tegutsemisvõime ja Lähis-Ida rahuprotsessi toetamiseks;
8. toetab meetmeid ja assigneeringuid, mille eesmärk on võimaldada ELil osaleda konfliktipiirkondade rahuprotsessides, näiteks Iraagis;
9. kinnitab veel kord oma toetust süvendatud ja liigendatud Euroopa naabruspoliitikale; rõhutab vajadust varustada Euroopa naabruse ja partnerluse instrument piisava rahastamispaketiga, mis kajastab ELi kohustusi oma Ida-Euroopa ja lõunapoolsete naaberriikide ees; võtab teadmiseks 2009. aastaks kavandatud assigneeringute tagasihoidliku suurenemise ja rõhutab, et hiljutine algatus „Barcelona protsess: Vahemere piirkonna liit“ ei tohi takistada jõupingutusi tasakaalu loomiseks Ida-Euroopa ja lõunapoolsete naaberriikide kulukohustuste assigneeringute vahel ega mingil juhul suurendada Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi eelarvelisi pingeid;
10. tervitab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi institutsioonide rajamise komponendi raames Lääne-Balkani riikide jaoks kavandatud assigneeringute suurendamist ja eelkõige komisjoni kavatsust suurendada täiendavate stipendiumide andmist ja kodanikuühiskonna dialoogi rahastamist; palub komisjonil toetada Balkanimaade sotsiaalmeetmete kava;
11. on veendunud, et arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud Lähis-Ida arengumaadega tehtava koostöö raames, eelkõige Iraagi ja Iraani osas, võiks stipendiumiprogrammide ja linnade mestimise tugevdamisel olla kasulik mõju vastastikusele lähenemisele;
12. kinnitab veel kord oma toetust demokraatiale ja inimõigustele kui ELi välispoliitika võtmeelementidele; peab mittevägivaldsete meetodite edendamist demokraatia ja inimõiguste toetamise üheks kõige asjakohasemaks vahendiks; võtab rahuldusega teadmiseks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) rahastamise, sealhulgas valimisvaatlusteks eraldatavate summade suurenemise, kuigi see suurenemine on olnud tagasihoidlik, ja rõhutab, et see 2009. aasta esialgses eelarveprojektis ettenähtud summa tuleks säilitada miinimumina; väljendab muret seoses asjaoluga, et Euroopa osalejad, näiteks sõltumatud poliitilised sihtasutused, jäetakse tihti tegelikult komisjoni delegatsioonide tasandil EIDHRi rakendamisest kõrvale, ning nõuab demokraatia tõhusamaks edendamiseks EIDHRi rakendamist kooskõlas kehtivate õigusaktidega;
13. toetab meetmeid, mis edendavad ümberasustamise strateegilist kasutamist humanitaarala avamiseks teravate põgenikekriiside korral, et võimaldada ELil näidata märkimisväärset ja reaalset solidaarsust Euroopa tasandil, millel võib olla lisandväärtus üldisema lähenemise raames humanitaartoetuse andmisel riigile või piirkonnale;
14. kinnitab, et Ladina-Ameerika on Euroopa Liidu jaoks prioriteetne piirkond ning rõhutab, et ELi suhteid kõnealuse piirkonnaga tuleb rahastada asjakohaselt kooskõlas Lima tippkohtumise tulemustega ning arendada inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja keskkonna osas;
15. arvestades vajadusega tugevdada 2007. aastal vastuvõetud strateegia alusel ELi suhteid Kesk-Aasiaga, toetab sellele piirkonnale ettenähtud abi koondamist 2009. aasta algusesse;
16. tervitab stabiliseerimisvahendi jaoks kavandatud rahastamise suurenemist; toonitab siiski, et selle instrumendi raames summade eraldamise kriteeriume tuleb edasi arendada, et muuta need läbipaistvamaks ja tagada ressursside järjekindel suunamine tegelikele prioriteetidele; kordab, et parlament tuleb kaasata asjakohaste kriteeriumide koostamisse ja täpsustamisse; juhib tähelepanu konfliktide ärahoidmise võrku puudutava eraldi ettevalmistava tegevuse ülearususele, millest tuleks loobuda, ning rahu tagamise partnerlusele stabiliseerimisvahendi raames kantud rahalistele vahenditele;
17. juhib murelikult tähelepanu süvenevale ülemaailmsele toidukriisile ja kliimamuutuse tagajärgedele; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu mõtleksid võimalikele tagajärgedele seoses ülemaailmse julgeolekuga ja rõhutab, et EL peab suutma sellele olukorrale ja sellega seotud arutlustele reageerida ning täita oma kohustused arenguriikide toiduabiga varustamisel ja seal toimuvatele katastroofidele reageerimisel;
18. taunib Euroopa Liidu eriesindajate rahastamise kavandatud suurendamist, eriti seoses sellega, et parlamenti pole siiani kaasatud uute eriesindaja ametikohtade loomisse, nende volituste kindlaksmääramisse ega eriesindajate ametissenimetamisse; rõhutab, et Lissaboni leping võimaldab ELi institutsioonidel taotleda komisjoni delegatsioonide ja nõukogu eriesindajate koostoimet (topeltkompetents), vältides seega ülesannete kattumist, parandades kooskõlastamist ja suurendades ELi välistegevuse tõhusust;
19. kiidab heaks ühise välis- ja julgeolekupoliitika prioriteete käsitleva dialoogi jätkumise nõukogu eesistujaga; soovib seda dialoogi tugevdada, et tagada õigeaegne institutsioonidevaheline kooskõlastamine ÜVJP suuna määramisel ja selle tulemuslikkuse ning demokraatliku õiguspärasuse suurendamisel; rõhutab, et tuleb parandada jagatava teabe kvaliteeti ja kindlustada selle järjepidevus;
20. kinnitab veel kord oma toetust väliskomisjoni loodud töörühmade tegevusele, et jälgida välisabi vahendite rakendamist; ootab tõhustatud süsteemset koostööd ja konsulteerimist komisjoniga mitmeaastaste suunavate kavandamisdokumentide rakendamise ja läbivaatamise osas;
21. kordab sellega seoses oma palvet sõlmida parlamendi ja nõukogu vahel institutsioonidevaheline kokkulepe, kus määratletaks Lissaboni lepingu alusel nende töösuhted välistegevuse, sealhulgas salastatud teabe jagamise alal;
22. rõhutab eelarvepädevate institutsioonide poolt rubriigi 4 raames heaks kiidetud katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete poliitilist tähtsust; nõuab, et komisjon need projektid ja meetmed õigeaegselt ja ennetavalt rakendaks, täites täielikult kõik kulukohustused;
23. võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku tugevdada keskkonna ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevat teemaprogrammi (ENRTP); kordab, et on vaja ühist energia valdkonna välispoliitikat, ja palub komisjonil teatada parlamendile, missugused rahalised vahendid on 2009. aasta eelarves kavandatud selleks, et üleeuroopaliste energiavõrkude (TEN-E) raames ellu viia ELi energiavarustuse kindluse tugevdamiseks mõeldud prioriteetsed projektid.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
3.6.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
36
6
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
André Brie, Colm Burke, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Hanna Foltyn-Kubicka, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Anna Ibrisagic, Ioannis Kasoulides, Maria Eleni Koppa, Helmut Kuhne, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Samuli Pohjamo, Libor Rouček, Christian Rovsing, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, István Szent-Iványi, Inese Vaidere, Ari Vatanen, Jan Marinus Wiersma, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Jaromír Kohlíček, Doris Pack, Rihards Pīks, Karl von Wogau
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
28.5.2008
arengukomisjonI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga ja lepitusmenetluse volitusega
( 2008/2025(BUD) )
Arvamuse koostaja:
Maria Martens
ETTEPANEKUD
Arengukomisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. väljendab sügavat muret seoses tagajärgedega, mida maailmaturul kõrgustesse kerkivad toiduainete hinnad toovad kaasa toiduabi andmisele arengumaadele, ja võtab teadmiseks drastilised puudujäägid eelarves, millele rahastamisasutused juba tähelepanu on juhtinud; kutsub komisjoni üles kohandama eelarverida 23 02 02 2009. aasta jooksul tekkivatele tegelikele vajadustele ning vastavalt suurendama vahendeid kõnealusel eelarvereal ilma Euroopa Parlamendi teisi poliitilisi prioriteete ohtu seadmata; märgib, et toiduainete hindadel on strukturaalsed põhjused ja nende langemist ei ole 2009. aastal ega järgnevatel aastatel oodata ning Euroopa Liidu eesmärgiks Euroopa konsensuse raames humanitaarabi valdkonnas on „näidata oma pühendumust humanitaartegevusele, võttes kasutusele piisavalt rahalisi vahendeid, et rahastada kindlaksmääratud vajadusel põhinevat humanitaarabi”; nõuab kõnealuseks otstarbeks täiendavate vahendite eraldamist 2009. aastal kõigi olemasolevate eelarvevahendite abil, sealhulgas traditsiooniliste eelarvemehhanismide abil nagu paindlikkusinstrument või innovatiivsete lahenduste abil nagu mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine, et vabastada 2008. aastal alakasutatud vahendid rubriigist 05;
2. nõuab eelarvepunktide 19 09 02 (Ettevalmistav tegevus — Koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega) ja 19 10 01 05 (Ettevalmistav tegevus — Koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega) rahastamise jätkamist ettevalmistavate meetmetena, et finantseerida sekkumisi kõnealustes piirkondades, mis ei täida ametliku arenguabi kriteeriume ja jäävad seetõttu väljapoole määruse (EÜ) 1905/2006 reguleerimisala; rõhutab, et sellised meetmed on vajalikud ELi strateegilistele huvidele või vastastikust huvi pakkuvatele küsimustele reageerimiseks, ning kutsub komisjoni üles tegema viivitamatult ettepaneku kõnealuste meetmete rahastamisvahendi kohta;
3. juhib tähelepanu ebakindla finantsolukorra probleemile rubriigis 4, mis tuleneb Kosovo ja Palestiinaga seotud vajadustest, mida ei olnud võimalik mitmeaastase finantsraamistiku koostamisel ette näha; on seisukohal, et kõnealust probleemi on võimalik lahendada üksnes mitmeaastase finantsraamistiku põhjaliku läbivaatamise kaudu, mille tulemusena suurendatakse rubriigi 4 ülemmäära perioodiks 2009–2013; juhib tähelepanu, et temaatiline programm „Investeerimine inimestesse” peab vastama paljudele poliitikavaldkondadele ja programmi prioriteetidele ning nende prioriteetide hulgas on tervishoiu osas kulutused alates aastatest 2003–2006 vähenenud ning 2007. ja 2008. aasta aastaeraldised ei ole ulatunud aastateks 2007–2013 kavandatud aasta keskmiseni;
4. toetab komisjoni algatusi luua ülemaailmne kliimamuutuste liit ning ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond, mis oleksid olulised meetmed arengumaade toetamiseks kliimamuutusega kohanemisel ja selle tagajärgede leevendamisel; rõhutab siiski, et seni eraldatud vahendid on ebapiisavad; nõuab kõnealuste meetmete otsese rahastamise suurendamist 2009. aasta eelarves lisaks kavandatud arengupoliitika kulukohustustele; rõhutab lisaks nimetatud algatuste toetamise tähtsust täiendava pikaajalise rahastamise tagamise kaudu;
5. rõhutab ELi arengukoostöömeetmete tulemuste ja nende võimaliku jätkusuutlikkuse (sh eelarvetoetusena antud abi) põhjaliku hindamise vajadust; juhib tähelepanu asjaolule, et läbipaistvus kõnealuses valdkonnas on parlamentaarse vastutuse aluseks; rõhutab vajadust arvestada kontrollnäitajaga ja eraldada 2009. aastaks 20% arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riikide programmide raames eraldatud toetusest põhi- ja keskharidusele ning esmasele tervishoiule nende valdkondadega seotud projektide, programmide või eelarvetoetuse kaudu; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks tulemuste hindamise menetlust ja edastaks oma järeldused Euroopa Parlamendile;
6. tervitab komisjoni kava rakendada võimalikult kiiresti kavandatavaid aastatuhande arengueesmärke puudutavaid lepinguid; ja nõuab nende lepingute põhimõtete laiendamist kõikidele muudele üldise ja valdkondliku eelarvetoetuse vormidele;
7. kutsub komisjoni üles töötama rohkem välja ideid ja arendama tegevust selles osas, kuidas eelarvetoetuse parlamentaarset kontrolli partnerriikides saaks parandada;
8. nõuab eelarvetoetusega seotud soopõhiste tulemuslikkuse näitajate tugevdamist ja laiendamist sellistesse valdkondadesse nagu naiste kodanikuõigused;
9. toetab tervishoiu- ja hariduskulutuste suurendamise eesmärkide jätkuvat lisamist eelarvetuge käsitlevatesse lepingutesse; ja teeb ettepaneku, et lepingud sisaldaksid selget ajakava Abuja deklaratsioonis väljendatud eesmärgi – eraldada 15% riigieelarvest tervishoiule – ja ülemaailmse hariduskampaania eesmärgi – eraldada 20% riigieelarvest haridusele – saavutamiseks.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
28.5.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
29
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Thijs Berman, Danutė Budreikaitė, Marie-Arlette Carlotti, Corina Creţu, Beniamino Donnici, Fernando Fernández Martín, Juan Fraile Cantón, Alain Hutchinson, Filip Kaczmarek, Glenys Kinnock, Maria Martens, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, José Ribeiro e Castro, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca, Anna Záborská, Jan Zahradil
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
John Bowis, Ana Maria Gomes, Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Mihaela Popa, Renate Weber, Gabriele Zimmer
9.6.2008
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga ja lepitusmenetluse volitusega
( 2008/2025(BUD) )
Arvamuse koostaja:
Göran Färm
ETTEPANEKUD
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. rõhutab, et kliimamuutusega võitlemise ja säästva energeetikaga seotud väljakutsed peavad kajastuma ELi eelarveprioriteetides; märgib, et need prioriteedid vajavad täiendavaid eelarvevahendeid, eriti Euroopa strateegilise energiatehnoloogia kava rahastamiseks ning energiatõhususe edendamiseks; kordab, et need eelarvevahendid peaksid olema lisavahendid ning need ei tohiks kahjustada ühenduse teadusuuringute ja uuendustegevuse programmide praegust rahastamist;
2. on sügavas mures rubriigi 1A piiratud varu pärast, mistõttu ei ole võimalik vahendeid ümber paigutades rahastada uusi prioriteete, ilma et see kahjustaks tõsiselt olulisi käimasolevaid programme; seetõttu soovitab uute prioriteetide seadmisel täiendavate vahendite eraldamist;
3. rõhutab Lissaboni strateegia reformimise tähtsust, mida tuleb toetada asjakohase rahastamisega, ja toonitab, et olemasolevaid algatusi selles valdkonnas, nt konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega seotud muid algatusi, tuleb nõuetekohaselt rakendada ja nende üle järelevalvet teostada;
4. võtab teadmiseks hiljutised eelarvet käsitlevad otsused Galileo projekti ja Euroopa Tehnoloogiainstituudi (ETI) rahastamiseks – tegemist on algatustega, mis vajavad kogu nende rakendamise jooksul pidevat jälgimist ja hindamist;
5. juhib tähelepanu, et EIT-d tuleb käsitleda muid teadus- ja uuendustegevuse valdkonna ühenduse algatusi, eelkõige teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi täiendavana ja seetõttu tuleb finantsperspektiivi läbivaatamisel tagada teadus- ja uuendustegevuseks optimaalsed rahalised vahendid;
6. rõhutab, et seitsmenda raamprogrammi rakendamist ning ühiseid tehnoloogiaalgatusi rakendavate ühisettevõtete ja eriti Euroopa Teadusnõukogu tegevust tuleks hoolikalt jälgida;
7. kutsub komisjoni üles edendama elektroonilise side õigusliku raamistiku loomist, millega soodustatakse sidusaid investeeringuid (mis on suunatud nii olemasolevatele ettevõtjatele kui uutele osalejatele) ja tagatakse konkurents ning tarbijate valikuvõimalused, samuti suudetakse vastata praegustele ja tulevastele väljakutsetele, nagu kiudoptika ulatuslik kasutuselevõtmine Euroopa Liidus;
8. kahtleb, kas praegune suundumus luua uusi haldusülesannetega tegelevaid reguleerivaid asutusi, nt kavandatavad Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet ja energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet, on kasulik areng; soovitab, et nõuetekohane personali komplekteerimine prioriteetsetes valdkondades tegutsevates komisjoni osakondades võib osutuda paremaks viisiks poliitikavaldkonna eesmärkide saavutamisel;
9. teeb siiski ettepaneku võimaldada eelarvepädevate institutsioonide otsuste alusel piisav täiendav rahastamine uutele Euroopa Ühenduse asutustele ja olemasolevate asutuste laiendamiseks;
10. usub, et rubriigi 1A piiratud varu tõttu peaks käimasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate tegevuste korralik rakendamine ja hindamine olema üks prioriteet uute katseprojektide ja ettevalmistava tegevuse kõrval.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
5.6.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
45
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Dragoş Florin David, Den Dover, Lena Ek, Norbert Glante, Fiona Hall, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Atanas Paparizov, Aldo Patriciello, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Alejo Vidal-Quadras
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Christian Ehler, Göran Färm, Juan Fraile Cantón, Robert Goebbels, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Gunnar Hökmark, Mieczysław Edmund Janowski, Eija-Riitta Korhola, Lambert van Nistelrooij, Esko Seppänen, Hannes Swoboda, Silvia-Adriana Ţicău
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Giovanna Corda, Catherine Neris, Antolín Sánchez Presedo
29.5.2008
transpordi- ja turismikomisjonI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga ja lepitusmenetluse volitusega
( 2008/2025(BUD) )
Arvamuse koostaja:
Eva Lichtenberger
ETTEPANEKUD
Transpordi- ja turismikomisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. märgib suurt tähelepanu, mida EL pöörab ülemaailmsel tasandil kliimamuutuse mõjude vähendamise poliitikale; nõuab tungivalt, et komisjon seaks prioriteediks need ettepanekud, mis suudavad ära kasutada energiasäästu potentsiaali transpordi alal;
2. märgib katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete tähtsust uute eelarveprogrammide vajaduse ja tõhususe kindlaksmääramisel, mis vastaksid transpordipoliitika arenevatele vajadustele ja nõuetele; tuletab meelde, et katseprojektid ei saa juba oma olemuselt asendada täismahus välja arendatud programme ja poliitikaid; kutsub komisjoni üles esitama süstemaatiliselt aruandeid katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete rakendamise kohta ja eelkõige andma nendest tulenevate järelduste kohta aru Euroopa Parlamendile; ning nõuab, nagu igasuguste eelarvekulutuste puhul, et katseprojektid kujutaksid tõelist lisaväärtust ELi tasandil, ja nõuab tungivalt, et komisjon pööraks erilist tähelepanu kõikidele programmidele, millel on mõju süsinikdioksiidi heite vähendamisele transpordi alal;
3. nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks transpordi ja turismiga seotud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid, eelkõige piiriülese liikluse soodustamiseks ELi kirdeosa välispiiridel asuvates piiripunktides (06 07 05) ja Euroopa turismi tippsihtkohtade osas (02 02 08) ning seda seoses esialgse eelarveprojektiga, ning esitama aruande selle kohta, milliseid järelmeetmeid võiks olla vaja seoses üleeuroopalise autotranspordivõrgu turvalisuse katseprojektiga (06 07 02), mis on ette nähtud lõpule viia 2009. aastal.
Nimetatud katseprojekti tuleks jätkata ja laiendada, et see hõlmaks uue komponendina turvaliste parkimiskohtade rajamist, mis asuksid üleeuroopaliste transpordikoridoride ja üleeuroopalise võrgu (TEN) prioriteetsete projektide ääres Euroopa Liidu kaguosas asetsevates uusimates liikmesriikides; tuletab meelde loomade veoga seotud kontrollpunktide alase ettevalmistava meetme (17 04 03 03) tähtsust, arvestades aretuskarja kaubavahetuse järsku kasvu ELi ja Venemaa Föderatsiooni vahel;
4. rõhutab vajaliku raudtee- ja meretranspordi infrastruktuuri arendamise tähtsust ning palub komisjonil tagada, et see prioriteet oleks kajastatud Euroopa Liidu 2009. aasta eelarves;
5. nõuab komisjonilt tungivalt selle tagamist, et linnaühistranspordi arengut soodustataks sellel otstarbel loodud spetsiaalse fondi kaudu; arvestades riigiabi olulisust linna ühistranspordipargi uuendamisel, palub komisjonil kehtestada sellise linnaühissõidukite ostmiseks antava abi tingimused, sarnaselt tingimustele, mis kehtivad raudteetranspordi sektoris;
6. nõuab, et esialgses eelarveprojektis Euroopa Meresõiduohutuse Ametile, Euroopa Lennundusohutusametile, Euroopa Raudteeagentuurile ja Galileo järelevalveasutusele eraldatud vahendid oleksid kooskõlas nende olemasolevate ja juba õigusaktiga pikendatud põhikirjajärgsete ülesannete ja kohustustega ning et need vahendid ei oleks asjatult piiratud, mis tooks kaasa viivitusi kokkulepitud pädevuste üleandmisel neile asutustele; märgib ära mastaabisäästu ja kattuvuste kaotamise, koos sellest tuleneva kogusäästuga avaliku sektori jaoks (sh ka liikmesriikides), mis selliste pädevuste üleandmisega kaasneks; nõuab siiski, et tehniliste standardite osas tehtava töö mistahes delegeerimine asutustelt vastavate valdkondade sidusrühmadele ei tohi viia oligopolistliku või monopolistliku eelisseisundi loomisele või säilitamisele ühegi ärilise sidusrühma suhtes;
7. palub komisjonil tagada, et esialgne eelarveprojekt kajastaks Euroopa Parlamendi esitatud prioriteete transpordi ja turismi valdkondades alljärgnevalt: soodustades üleminekut keskkonnasäästlikumatele transpordiliikidele ja -viisidele, suurendades teadlikkust reisijate õigustest ja neid tõhusalt rakendades, suurendades transpordiohutust, ning kasutades ELi eelarvet katalüsaatorina edasisteks avaliku ja erasektori investeeringuteks üleeuroopalistesse võrkudesse; tuletab meelde ELi ja liikmesriikide vahendite ebapiisavust üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) prioriteetsete projektide kindlaksmääratud vajadusteks ning palub komisjonil jälgida selle tagajärgi TEN-T jaoks ja esitada selle kohta aruanne;
8. kutsub komisjoni üles loobuma eelarveprojekti vastuvõtmisel valimatust üleüldisest protsentuaalsest kärpest esialgses eelarveprojektis ja vaatlema iga eelarverida eraldi, võttes arvesse tõhususe, säästlikkuse ja Euroopa lisandväärtuse kriteeriume.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
29.5.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
27
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Inés Ayala Sender, Paolo Costa, Arūnas Degutis, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Brigitte Fouré, Mathieu Grosch, Georg Jarzembowski, Timothy Kirkhope, Sepp Kusstatscher, Jörg Leichtfried, Marian-Jean Marinescu, Erik Meijer, Willi Piecyk, Paweł Bartłomiej Piskorski, Luís Queiró, Reinhard Rack, Brian Simpson, Yannick Vaugrenard
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Nathalie Griesbeck, Zita Gurmai, Leopold Józef Rutowicz
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Rovana Plumb, Bart Staes
29.5.2008
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
2009. aasta eelarvemenetluse kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga ja lepitusmenetluse volitusega
( 2008/2026(BUD) )
Arvamuse koostaja:
Kyösti Virrankoski
ETTEPANEKUD
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. rõhutab asjaolu, et Lissaboni lepingu ettenähtud jõustumisel 1. jaanuaril 2009 kaotatakse kohustuslike ja mittekohustuslike kulude eristamine, mistõttu kohaldatakse 2009. aastal ümberpaigutamiste tegemisel uut menetlust ja Euroopa Parlament täidab sellega seoses oma kohustusi;
2. märgib, et praegu moodustavad põllumajanduse ja maaelu arendamise kulud kokku ikka veel märkimisväärse osa ELi eelarvest; rõhutab, et tagada tuleb kavandamise prognoositavus ja mitmeaastase finantsraamistiku usaldusväärsus sellisena, nagu kokku lepiti; rõhutab vajadust tagada, et põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni esindaksid lepituskomitee koosolekutel asjaomased liikmed; rõhutab ühtlasi, et eelarvekomisjon ja asjaomased komisjonid peavad tagama oma õigusloometegevuse kooskõlastamise eelarveaspektide puhul, arvestades nende mõju mitmeaastasele finantsraamistikule ja iga-aastasele eelarvemenetlusele;
3. märgib, et maaelu areng on mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud konkreetne prioriteet; võtab teadmiseks 2009. aastal otsetoetustele ja turumeetmetele ettenähtud summast 1,792 miljardi euro ümbersuunamise ja ümberpaigutamise maaelu arengu meetmeteks, mille tulemusel jääb 2009. aastal otsetoetuste ja turumeetmete maksimumsummaks 44,887 miljardit eurot ning maaelu arengu maksimumsummaks 13,402 miljardit eurot; rõhutab, et eelarve peaks olema otsetoetustest ümbersuunatud summade osas täielikult läbipaistev;
4. märgib, et rubriigi 2 ülemmäära all on ikka veel 2,113 miljardi euro suurune varu, mis näitab ühise põllumajanduspoliitika reformide tõhusust;
5. juhib tähelepanu suurtele raskustele Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi rakendamisel; avaldab kahetsust, et 2007. aastal jäi kasutamata 2,83 miljardi euro ulatuses assigneeringuid, et 1,361 miljardit eurot kanti üle 2008. aastasse ning 1,469 miljardit eurot kavandati ümber aastateks 2008–2013 vastavalt Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni 17. mai 2008. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
Kokkulepet on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/371/EÜ (ELT L 128, 16.5.2008, lk 8). punktile 48 ning seda vaatamata asjaolule, et nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD)antavate maaelu arengu toetuste kohta
ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 146/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 1). võeti vastu piisavalt vara, et vältida selliseid menetluslikke puudusi; tunneb muret nii suurte summade ümberkavandamise pärast, mis toob kaasa märkimisväärse viivituse ettenähtud vahendite jõudmisel maapiirkondadesse;
6. kutsub komisjoni üles esitama järgmises maapiirkondade arengut käsitlevas määruses teostatava ajakava ja tagama, et liikmesriikidel on oma rakenduskavade esitamiseks piisavalt aega;
7. on mures maaelu arenguks suunatud kulukohustuste ja maksete määra erinevuse (2007. aastal 25%, 2008. aastal 30% ja 2009. aastal hinnanguliselt 30%) pärast; palub seetõttu komisjonil täpsustada prognoose seoses kulukohustustest vabastamisega 2009. aastal ja kogu perioodil 2007–2013 ning prognoosi probleemide kohta, mis on seotud kogunenud ülehinnatud ja täitmata kohustuste arveldamisega (praegu on täitmata kulukohustuste määr maaelu arengu valdkonnas ligi 9 miljardit eurot) perioodi 2007–2013 lõpus, kuna institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa kohased maksimaalsed maksemäärad langevad 1,06 protsendilt rahvamajanduse kogutulust 2007. aastal 0,94 protsendile kogutulust 2013. aastal;
8. tuletab meelde, et ühise põllumajanduspoliitika esmane eesmärk on tagada turu tasakaalustamine, varustuskindlus ja mõistlikud hinnad tarbijatele; palub seetõttu komisjonil näha 2009. aasta eelarves ette vajalikud vahendid praegusest toidukriisist tulenevatele uutele vajadustele vastamiseks, eriti toidu kättesaadavuse parandamiseks enim puudustkannatavatele inimestele, keda kriis tabab kõige valusamalt;
9. juhib tähelepanu asjaolule, et ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisel ettenähtud täiendava ümbersuunamisega, millega paigutatakse rahalisi vahendeid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ümber Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, suurendatakse riiklikuks kaasfinantseerimiseks vajaminevaid summasid; kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt nimetatud summade kavandamist liikmesriikides ja rõhutab, et ELi rahaliste vahendite suurendamine asendab liikmesriikide poolset kaasrahastamist, ning hoiatab, et see ei tohiks tuua kaasa praeguse kaasrahastamise vähendamist;
10. kutsub komisjoni üles võtma kindlat seisukohta suhkrusektori reformi rakendamise suhtes, et kohelda liikmesriike võrdselt ja läbipaistvamalt;
11. on arvamusel, et praegu peatükkide 5, 6, 7 ja 17 alusel teostatavad katseprojektid ja ennetavad meetmed, mis võeti vastu 2008. aasta eelarves, on kavandamise algusjärgus, ning rõhutab, et rakendamine peab olema õigeaegne ja tõhus;
12. rõhutab vajadust koolide puuviljaga varustamist käsitleva kava järele ning toonitab sellise kava positiivset mõju rahvatervisele ja laste toitumisalasele teadlikkusele; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei ole ikka veel esitanud ettepanekut sellise kava kohta; palub komisjonil esitada ettepaneku edasiste viivitusteta ja tuua oma kirjalikus muutmisettepanekus selleks otstarbeks sisse uus eelarverida; juhib tähelepanu, et liikmesriikide osalemine sellises kavas peaks toimuma vabatahtlikul alusel;
13. kordab oma seisukohta piimasektori ümberkorraldusfondi kohta, mida tuleks kasutada piimasektori kohandamiseks uue olukorraga – eriti vähemsoodsates ja tundlikes piirkondades – eesmärgiga kaotada järk-järgult kvoodisüsteem;
14. nõuab katseprojekti väljatöötamist arengumaade ja ELi noorte talupidajate vahetusprogrammi hõlbustamiseks, et võimaldada neil saada vahetult ettekujutus teise poole turu toimimisest, tehnoloogia kasutamisest ja lahendustest kliimatingimustega kohanemiseks;
15. nõuab nõukogult ja komisjonilt tungivalt noortele talupidajatele mõeldud eelarvevahendite suurendamist, kuna selle rühma ees seisavad suured uued väljakutsed (nt võitlus kliimamuutusega ja toiduainete tootmise säilitamine Euroopa Liidus) ja see rühm kahaneb juba aastaid, näiteks suurendades noorte talupidajate väljaõppeks, koolitusvõrgustikeks ja vahetusprogrammideks mõeldud vahendeid või tugevdades noortele talupidajatele suunatud poliitikavahendeid maaelu arengu programmi raames.
MENETLUS
Vastuvõtmise kuupäev
27.5.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
37
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Vincenzo Aita, Peter Baco, Bernadette Bourzai, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Giuseppe Castiglione, Giovanna Corda, Joseph Daul, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Esther Herranz García, Lily Jacobs, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Vincenzo Lavarra, Stéphane Le Foll, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, James Nicholson, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Czesław Adam Siekierski, Alyn Smith, Petya Stavreva, Witold Tomczak, Donato Tommaso Veraldi, Janusz Wojciechowski, Andrzej Tomasz Zapałowski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Liam Aylward, Esther De Lange, Brian Simpson, Struan Stevenson, Kyösti Virrankoski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
4.6.2008
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS
eelarvekomisjonile
2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga ja lepitusmenetluse volitusega
( 2008/2025(BUD) )
Arvamuse koostaja:
Helga Trüpel
ETTEPANEKUD
Kultuuri- ja hariduskomisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. tervitab komisjoni 2009. aasta poliitilises strateegias väljendatud seisukohta, et EL peaks jätkuvalt seadma kodanikud oma tegevuse keskmesse ja seetõttu rõhutab ELi rahastamise tähtsust elukestva õppe ning kodanikuaktiivsuse valdkonnas, kuna need programmid toetavad otseselt kodanike tegevusi; nõuab enne 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi programmide “Kodanike Euroopa” ja „Aktiivsed noored”, millel on kõrgetest rakendusnäitajatest nähtuv laialdane kodanike toetus, suuremat rahastamise kasvu, kui oli ette nähtud viimastes prognoosides;
2. nõuab, et Euroopa Parlamendi valimiste ja asjakohase teabe meedias kajastamise tähtsuse taustal tuleks piisavalt tähelepanu pöörata üldisele teabepoliitikale ja eriti Euroopa uurivale ajakirjandusele, luues selleks Euroopa ajakirjanduse fondi, kust toetatakse väikesi eri liikmesriikide ajakirjanike rühmi, kes uurivad Euroopa Liidu probleeme ja avaldavad sellest artikleid Euroopa Liidu eri liikmesriikides;
3. toetab uue ettevalmistava tegevuse käivitamist spordi valdkonnas, mille aastaeelarve on rubriigis 3b 5 miljonit eurot – kuna Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 149, mida on Lissaboni lepinguga muudetud Euroopa Liidu toimimise lepingus, lisatakse ELi pädevusalasse sport, sealhulgas valdkonda stimuleerivad meetmed – ning seejärel ELi spordi rahastamisprogrammi; nõuab kultuuri- ja hariduskomisjoni kavandatud katseprojektide jätkamist ja täielikku väljatöötamist, pidades eriti silmas eelmisel aastal kavandatud "Kunstnike liikuvuse" projekti ning eriolümpia ühendava spordiprogrammi rahastamise ettepanekut, mida kultuuri- ja hariduskomisjon järjekindlalt toetab; toetab rubriigist 4 rahastatava ettevalmistava tegevuse „Rahvusvaheline meedia” jätkamist, mis laiendab positiivselt ELi meediapoliitika rahvusvahelist kohaldamisala;
4. toetab õpetajate liikuvuse katseprojekti koostamist ja rakendamist vastavalt kunstnike liikuvuse programmile, mille peamine eesmärk on edendada Euroopa tasandil kutseõpet ja parandada õpetajate keelteoskust, tehes samas ettevalmistusi mitmeaastase õpetajate liikuvuse programmi loomiseks ELis vastavalt Erasmus programmile;
5. rõhutab vajalike eelarvevahendite tagamise olulisust kõikide meetmete jaoks, mis lihtsustavad haridusprogrammide propageerimist ja tutvustamist meedias ja uute tehnoloogiavahendite kaudu;
6. on seisukohal, et pidades silmas Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastal üksikisikute ja organisatsioonide poolt üles näidatud suurt huvi ja selle suurt praeguseks saavutatud edu, on vaja saavutatud tulemusi ära kasutada ning säilitada kultuuridevaheline dialoogi institutsioonilised alused ka pärast 2008. aastat; seepärast toetab edasiste kultuuridevahelise dialoogi algatuste lisamist perioodi 2007 – 2013 kultuuriprogrammi ja nende meetmete üldist lisamist ühenduse sotsiaal- ja keskkonnaarengu programmidesse;
7. märgib praeguse Euromed Audiovisual II piirkondliku programmi ja selle eelkäija Euromed Audiovisual I saavutatud edu ja silmapaistvaid tulemusi; sellega seoses on seisukohal, et on vaja tagada piisav rahastamine, võimaldamaks Euromed Audiovisual’i jätkamist praeguste perioodi 2007 – 2013 meetmete või uute meetmete raames;
8. ootab 2009. aasta eelarveprojekti selle hoolikaks analüüsimiseks ja soovituste tegemiseks ning soovib võimalust teha ettepanekuid eelarvemenetluse käigus vajalike täiendavate katseprojektide, eriti mitmekeelsust edendavate ja toetavate projektide, ning ettevalmistavate tegevuste algatamiseks.
9. rõhutab vajadust leida vahendid mitmekeelsuse edendamiseks, mis on oluline meede Euroopa Liidu kultuurilise mitmekesisuse suurendamiseks, pannes erilise rõhu erinevate keelte maine parandamisele, kuna neid kasutab märkimisväärne hulk Euroopa Liidu elanikke;
10. tuletab komisjonile meelde korduvalt esinenud juhtumeid, kus Euroopa Parlament on nõudnud komisjonilt ELi teabe ja kommunikatsioonipoliitika osana rakendatud meetmete läbipaistvuse ja järelevalve tagamise mehhanismi juurutamist; rõhutab kõikide institutsioonide osalemise vajadust Euroopa Liidu teabekampaaniate väljatöötamisel;
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
3.6.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
27
1
-
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Maria Badia i Cutchet, Katerina Batzeli, Ivo Belet, Nicodim Bulzesc, Guy Bono, Marielle De Sarnez, Milan Gaľa, Claire Gibault, Lissy Gröner, Věra Flasarová, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Doris Pack, Christa Prets, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Thomas Wise
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Victor Boştinaru, Jean-Marie Cavada, Ignasi Guardans Cambó, Den Dover, Elisabeth Morin
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
MENETLUS
Pealkiri
Esmased tähelepanekud seoses 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga ja lepitusmenetluse volitusega
Menetluse number
2008/2025(BUD)
Vastutav komisjon
BUDG
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
AFET0.0.0000
DEVE0.0.0000
ITRE0.0.0000
TRAN
0.0.0000
AGRI
0.0.0000
CULT
0.0.0000
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Jutta Haug
24.1.2008
Endine raportöör / Endised raportöörid
[]
Raporti koostamise otsuse kuupäev
0.0.0000
Arutamine parlamendikomisjonis
6.5.2008
28.5.2008
Vastuvõtmise kuupäev
16.5.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
34
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Richard James Ashworth, Reimer Böge, Valdis Dombrovskis, James Elles, Salvador Garriga Polledo, Ingeborg Gräßle, Ville Itälä, Janusz Lewandowski, Francesco Musotto, Margaritis Schinas, László Surján, Herbert Bösch, Costas Botopoulos, Brigitte Douay, Vicente Miguel Garcés Ramón, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Vladimír Maňka, Cătălin-Ioan Nechifor, Gary Titley, Ralf Walter, Nathalie Griesbeck, Anne E. Jensen, Jan Mulder, Kyösti Virrankoski, Esko Seppänen, Nils Lundgren
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Juan Andrés Naranjo Escobar, Rihards Pīks, José Albino Silva Peneda, Thijs Berman, Bárbara Dührkop Dührkop, István Szent-Iványi
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Bill Newton Dunn
Esitamise kuupäev
20.6.2008
Märkused
(andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
