EL toetab "sotsiaalset globaliseerumist"
Sotsiaalpoliitika
2005-11-16 - 14:43
To a social globalisation
Globaliseerumisel on kindlasti olnud majanduse jaoks positiivsed tagajärjed, ent sellest peaksid kasu saama kõik.
Globaliseerumise negatiivsed tagajärjed, eriti sotsiaalsfääris, tuleb korvata poliitikatega, mis rakendavad globaliseerumist inimkonna hüvanguks.
Selline oli täna parlamendi poolt vastu võetud Mihael BREJCi (EPP-ED, SI) globaliseerumise sotsiaalse mõõtme raporti sõnum.
Samuti öeldakse raportis, et edu korral võivad ELi vastavad meetmed olla inspiratsiooniallikaks ülejäänud maailmale.
Raportis tõdetakse, et kuna globaliseerumine põhjustab suurt majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalustamatust nii riikides endis kui ka riikide vahel, peab Euroopa Liit negatiivse mõju leevendamiseks oma sise- ja välispoliitikas sidusalt arendama globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning et kõik liidu poliitikad peavad olema arengupoliitikaga kooskõlas.
Saadikud usuvad , et globaliseerumisprotsessi peaks iseloomustama tuntav sotsiaalne mõõde, mis põhineb ülemaailmselt jagatud väärtustel, inimõiguste ja inimväärikuse austamisel, mis on õiglane, kõikehõlmav ja demokraatlikest põhimõtetest juhinduv, annab võimalusi ja käegakatsutavaid hüvesid kõikidele riikidele ja inimestele ning on seotud aastatuhande arengueesmärkidega.
Nad soovivad, et komisjon töötaks välja asjakohase ELi poliitika, esitaks konkreetsemad ettepanekud ELi sise- ja välispoliitika kohta antud valdkonnas ning koos nõukoguga näeks ette ka vajalikud vahendid ja investeeringud.
Parlamendiliikmed avaldavad toetust Lissaboni strateegiale, mis rõhutab majandusliku, sotsiaalse ja keskkonna mõõtme vastastikust sõltuvust ning usuvad, et enamate ja paremate töökohtade loomine on sotsiaalse õigluse oluliseks eeltingimuseks.
Nad leiavad, et muudetud Lissaboni strateegia võib osutuda kasulikuks vahendiks globaliseerumise mitmetele väljakutsetele vastamisel ning et arenguriigid võiksid liikmesriikide hea tava teatud aspekte käsitleda mudelina.
Siiski tõdetakse, et see on võimalik üksnes juhul, kui liikmesriikidel õnnestub läbi viia vajalikud struktuurireformid.
Saadikud nõuavad, et erinevates ELi välisprogrammides omistataks suuremat tähtsust sotsiaalsetele õigustele ja sotsiaaldialoogile, inimõigustele ja õiguse ülimuslikkusele ning lapse õiguste kaitsele, et demokratiseerimine ja õigusriigi loomine arengumaades oleks prioriteediks.
Samuti soovitakse, et ELi partnerlus sisaldaks sotsiaalsammast, mis hõlmaks muuhulgas tööhõivestandardeid, ning et komisjon tagaks kahepoolsete kokkulepete kaudu vähemalt ILO standardite austamise.
Parlamendiliikmed toetavad komisjoni jõupingutusi tõsta rahvusvaheliste ettevõtete hulgas teadlikkust nende sotsiaalsest vastutusest, mille tulemused on seni aga olnud piiratud.
Nad on seisukohal, et hargmaiste ettevõtete sotsiaalsed ja keskkonnaalased kohustused tuleb selgelt määratleda ning ELi tegevust selles valdkonnas tuleb tõhustada.
Samuti oodatakse komisjoni ettepanekuid selle kohta, kuidas tagada, et EList väljapoole viidud töökohti ei võtaks üle odavat tööjõudu palkavad ettevõtted kolmandas maailmas, vaid et selle asemel loodaks kvaliteetseid töökohti, mis aitavad parandada töötajate ja nende perekondade elukvaliteeti nendes riikides.
Parlamendiliikmete arvates peaks kolmanda maailma riikidele andma võimaluse müüa rohkem ELile, parandamaks nende majanduskasvu, tööhõivet ning sotsiaalset kaasatuse taset.
Nad nendivad, et sellega seoses oleks vaja reformida ühist põllumajanduspoliitikat ning kutsuvad komisjoni ja nõukogu üles tagama, et ELi kaubandus-, põllumajandus- ja välispoliitika sobivad kokku asutamislepingu artiklis 178 sätestatud arengupoliitikaga ja aastatuhande arengueesmärkidega.
Saadikud tervitavad komisjoni ettepanekut, mille kohaselt võiksid kahepoolsed suhted hõlmata positiivsete stiimulite rakendamist toodetele, mis vastavad teatud sotsiaalsetele standarditele.
Sellega seoses kutsuvad nad komisjoni üles esitama ettepanekut sotsiaalse märgistamise kohta, mis põhineks sellistel kriteeriumidel nagu inim- ja ametiühinguõiguste austamine, töökeskkond, töötajate koolitamine ja arendamine, võrdne kohtlemine ning sotsiaalsete ja eetiliste aspektide kaalutlemine ümbritseva kogukonna kodanike ja töötajate puhul.
Mihael BREJC (EPP-ED, SI)
Dokument: A6-0308/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.11.2005
Hääletus: 15.11.2005
20051116IPR02345
ET
1
PHOTO
20051115PHT02319.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
