A6-0061/2008
4.3.2008
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tühistatakse nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88
(KOM(2007)0245 – C6‑0127/2007 – 2007/0084(COD))
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
Raportöör:
Gábor Harangozó
PE 393.868v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................49
MENETLUS..............................................................................................................................50
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tühistatakse nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88
( KOM(2007)0245 – C6‑0127/2007 – 2007/0084(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2007)0245 )
ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0127/2007 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6‑0061/2008 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 4
(4) Tuleb jälgida nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) määratletud maaelu arenguga seotud meetmete rakendamist .
(4) Tuleb koguda andmeid nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) määratletud maaelu arenguga seotud meetmete rakendamise kohta .
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 5
(5) Oma järeldustes põllumajanduse keskkonnanäitajate kohta tunnistas nõukogu vajadust põllumajandustegevusi käsitlevate võrreldavate andmete järele, mis on kogutud sobival geograafilisel tasandil ning mis hõlmavad kogu ühendust.
Nõukogu palus komisjonil võtta meetmed, mis on nimetatud komisjoni teatises KOM(2006)508, mis käsitleb Euroopa Liidu uute uuringute väljatöötamist eelkõige põllumajandusettevõtete juhtimistavade ja talumajapidamiste sisendite kasutuse kohta.
(5) Oma järeldustes põllumajanduse keskkonnanäitajate kohta tunnistas nõukogu vajadust põllumajandustegevusi käsitlevate võrreldavate andmete järele, mis on kogutud sobival geograafilisel tasandil ning mis hõlmavad kogu ühendust.
Nõukogu palus komisjonil võtta meetmed, mis on nimetatud komisjoni teatises KOM(2006)508, mis käsitleb statistiliste andmete kogumist eelkõige põllumajandusettevõtete juhtimistavade ja talumajapidamiste sisendite kasutuse kohta.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 6
(6) Puudub statistiline teave põllumajanduslike tootmismeetodite kasutamise kohta üksikute ettevõtete tasandil.
Seetõttu tuleb läbi viia põllumajanduslikke tootmismeetodeid käsitlev eriuuring , mis seondub strukturaalse teabega põllumajandusettevõtete kohta, et koguda täiendavaid andmeid põllumajanduse keskkonnapoliitika arengu kohta ja parandada põllumajanduse keskkonnanäitajate kvaliteeti.
(6) Puudub statistiline teave põllumajanduslike tootmismeetodite kasutamise kohta üksikute ettevõtete tasandil.
Seetõttu tuleb põllumajanduslikke tootmismeetodeid käsitlevate andmete kogumisel teha parandusi , mis seonduvad strukturaalse teabega põllumajandusettevõtete kohta, et koguda täiendavaid andmeid põllumajanduse keskkonnapoliitika arengu kohta ja parandada põllumajanduse keskkonnanäitajate kvaliteeti.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 7
(7) Kõigis liikmesriikides kogutavate põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevad võrreldavad statistilised andmed on olulised ühenduse põllumajanduspoliitika arengu määramisel.
Seetõttu tuleks vaadeldavate karakteristikute puhul kasutada võimalikult ühtset liigitust ja samu mõisteid.
(7) Kõigis liikmesriikides kogutavate põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevad võrreldavad statistilised andmed on olulised ühenduse põllumajanduspoliitika arengu määramisel.
Seetõttu tuleks vaadeldavate karakteristikute puhul kasutada võimalikult ühtset liigitust ja ühiseid mõisteid.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 7 a (uus)
(7 a) Põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu korraldamine 2010. aastal ning iga kümne aasta tagant läbiviidava rahvaloenduse korraldamine 2011. aastal paneks liikmesriikide statistilistele vahenditele suure koormuse, kui nimetatud kahe tähtsa uuringu jaoks tehtava kohapealse töö perioodid kattuvad.
Seepärast tuleks ette näha erand, mis lubab liikmesriikidel põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu korraldada 2009. aastal.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 8
(8) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta on esitatud käesoleva määruse sätete võrdlusraamistik .
Eelkõige tuleb järgida erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse põhimõtteid .
(8) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta on esitatud käesoleva määruse sätete võrdlusraamistik , mis käsitleb eelkõige erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse põhimõtete järgimist .
Nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrus (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta 1 on käesoleva määruse kohaselt esitatavate konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamise ja kaitse võrdlusraamistik eesmärgiga tagada, et kogumise ja levitamise käigus ei avaldata ebaseaduslikult ühenduse statistikat ega kasutata seda mittestatistilisel otstarbel.
________
1 EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.
Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
Selgitus
On oluline tagada konfidentsiaalsus teabe vahetamisel ja levitamisel, et kindlustada tuvastatud või tuvastatava füüsilise isikuga (andmesubjektiga) seotud teabe kaitse.
Seetõttu tuleks teksti lisada viide kehtivatele ühenduse andmekaitse õigusaktidele.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 9
(9) Põllumajandusettevõtete täpse asukoha kindlaksmääramiseks rakendatavaid geograafilisi andmeid kasutatakse ainult statistilistel eesmärkidel .
Tuleks tagada andmete konfidentsiaalsuse kaitse, muu hulgas statistika avaldamisel, kasutades selleks asjakohaseid koondandmeid.
(9) Komisjon peaks kasutama põllumajandusettevõtete asukohta ainult statistilisteks analüüsideks, mitte valimi koostamiseks ega uuringute läbiviimiseks .
Tuleks tagada andmete konfidentsiaalsuse kaitse, muu hulgas statistika avaldamisel, kasutades selleks asukoha parameetrite täpsuse piiramist ja asjakohaseid koondandmeid.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 13 a (uus)
(13 a) On teada, et nõuded seoses põllumajandusettevõtete asukoha kindlaksmääramise ning nende kindlakstegemisega satelliidi abil tekitavad tõsiseid metoodilisi ja tehnilisi probleeme paljudes liikmesriikides.
Muudatusettepanek
9
Artikli 2 punkt a a (uus)
(a a) Loomühik – standardne mõõtühik, mis võimaldab eri liiki kariloomakategooriaid käsitlevaid andmeid võrreldavuse eesmärgil koondada; loomühikud määratakse kindlaks iga kariloomakategooria söödatarbe alusel, mille puhul rakendatakse koefitsiente artikli 15 lõikes 2 nimetatud korras.
Muudatusettepanek
10
Artikli 2 punkt c a (uus)
(c a) Põllumajandusettevõtte asukoht – laius- ja pikkuskraadid 5 kaareminuti täpsusega, vältimaks üksiku põllumajandusettevõtte otsest kindlaksmääramist; kui laius- ja pikkuskraadi asukoht hõlmab vaid üht põllumajandusettevõtet, lisatakse nimetatud ettevõte naaberasukoha alla, mis hõlmab vähemalt üht teist põllumajandusettevõtet.
Muudatusettepanek
11
Artikli 3 lõige 2
2.
Liikmesriigid, kes kasutavad erinevat vaatluskünnist, peavad siiski määrama kõnealuse künnise kindlaks selliselt, et vaatlusest jäävad välja üksnes kõige väiksemad põllumajandusettevõtted, mis kokku moodustavad 2% või vähem põllumajandusmaast, v.a ühismaa, ja 2% või vähem põllumajandusettevõtte loomühikute koguarvust.
2.
Liikmesriigid, kes kasutavad vaatluskünnist, mis on suurem kui üks hektar, peavad siiski määrama kõnealuse künnise kindlaks selliselt, et vaatlusest jäävad välja üksnes kõige väiksemad põllumajandusettevõtted, mis kokku moodustavad 2% või vähem kasutatavast põllumajandusmaast, v.a ühismaa, ja 2% või vähem põllumajandusettevõtte loomühikute koguarvust.
Muudatusettepanek
12
Artikli 4 lõige 2
2.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lubada liikmesriikidel kasutada muid haldusallikaid .
2.
Kui liikmesriik otsustab kasutada muud haldusallikat kui lõikes 1 nimetatu, teavitab liikmesriik eelnevalt komisjoni ning esitab üksikasjad kasutatava meetodi ja kõnealuse haldusallika andmete kvaliteedi kohta.
Muudatusettepanek
13
Artikli 5 lõige 2
2.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lubada liikmesriikidel kasutada muid haldusallikaid.
2.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubab komisjon liikmesriikidel kasutada muid haldusallikaid.
Muudatusettepanek
14
Artikli 5 lõige 3
3.
Komisjon võib määrata täiendavaid täpsusnõudeid.
Kõnealune meede, millega kavandatakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid vähemolulisi sätteid lisades ja/või välja jättes, tuleb vastu võtta artikli 15 lõikes 2 nimetatud regulatiivkomitee menetluse korras.
välja jäetud
(Tõlkija märkus: Artikli 5 lõige 3 puudub KOM-teksti eestikeelses versioonis.
Artikli 5 lõike 3 teise lause tõlke aluseks on artikli 7 lõike 2 teine lause, mis on identne kõnealuse lausega.
Valesti on tõlgitud ingliskeelne väljend „the regulatory procedure with scrutiny”, selle õige tõlge on „kontrolliga regulatiivmenetlus”, mitte „regulatiivkomitee menetlus”. )
Muudatusettepanek
15
Artikli 6 lõige 2
2.
2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuring viiakse läbi loendusena.
III lisa IV(i) ja V(ii) jaotistes loetletud masinaid ja tööjõu muu tasustatava tegevusega seotud karakteristikute kogumiseks võib siiski kasutada valikuuringut.
2.
2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuring viiakse läbi loendusena.
III lisa V(ii) jaotises loetletud tööjõu muu tasustatava tegevusega seotud karakteristikute kogumiseks võib siiski kasutada valikuuringut.
Muudatusettepanek
16
Artikli 7 lõige 1
1.
Liikmesriigid koguvad teavet III lisas loetletud põllumajandusettevõtetega seotud karakteristikute kohta.
1.
Liikmesriigid esitavad teavet III lisas loetletud karakteristikute kohta.
Muudatusettepanek
17
Artikli 7 lõige 2
2.
Komisjon võib muuta III lisas esitatud karakteristikute loetelu 2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute jaoks .
Kõnealune meede, millega kavandatakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid vähemolulisi sätteid lisades ja/või välja jättes, tuleb vastu võtta artikli 15 lõikes 2 nimetatud regulatiivkomitee menetluse korras.
2.
Komisjon võib muuta III lisas esitatud karakteristikute loetelu 2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute jaoks artikli 15 lõikes 2 nimetatud kontrolliga regulatiivmenetluse korras.
(Tõlkija märkus: Valesti on tõlgitud ingliskeelne väljend „the regulatory procedure with scrutiny”, selle õige tõlge on „kontrolliga regulatiivmenetlus”, mitte „regulatiivkomitee menetlus”)
Muudatusettepanek
18
Artikli 7 lõige 3
3.
Kui karakteristiku esinemissagedus liikmesriigis on madal või puudub, võib komisjon lubada liikmesriigil jätta kõnealune karakteristik põllumajandusettevõtete struktuuriuuringust välja tingimusel, et liikmesriik esitab nõuetekohase põhjenduse .
3.
Kui liikmesriik otsustab, et karakteristiku esinemissagedus on madal või puudub, võib karakteristiku andmekogumisest välja jätta.
Liikmesriik teavitab komisjoni vahetult uuringule eelneval kalendriaastal kõikidest andmekogumisest väljajäetud karakteristikutest.
Muudatusettepanek
19
Artikli 7 lõige 4
4.
Komisjon määratleb karakteristikute mõisted .
Kõnealune meede, millega kavandatakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid vähemolulisi sätteid lisades ja/või välja jättes, tuleb vastu võtta artikli 15 lõikes 2 nimetatud regulatiivkomitee menetluse korras.
4.
Karakteristikute mõisted tuleb vastu võtta artikli 15 lõikes 2 nimetatud kontrolliga regulatiivmenetluse korras.
(Tõlkija märkus: Valesti on tõlgitud ingliskeelne väljend „the regulatory procedure with scrutiny”, selle õige tõlge on „kontrolliga regulatiivmenetl us”, mitte „regulatiivkomitee menetlus” ).
Muudatusettepanek
20
Artikli 9 lõige 3
3.
III lisas nimetatud maaelu arengu meetmeid käsitlevad andmed, mis põhinevad haldusdokumentidel, võib siiski komisjonile esitada eraldi 18 kuu jooksul pärast uuringuaasta lõppu.
3.
III lisas nimetatud maaelu arengu meetmeid käsitlevad andmed, mis põhinevad haldusdokumentidel, võib komisjonile esitada eraldi 18 kuu jooksul pärast uuringuaasta lõppu.
Muudatusettepanek
21
Artikli 9 lõige 5 a (uus)
5 a.
Komisjon ei kasuta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute andmeid valimi koostamiseks ega uuringute läbiviimiseks.
Muudatusettepanek
22
Artikkel 11
Artikkel 11
Põllumajanduslike tootmismeetodite uuring
välja jäetud
1.
Liikmeriigid viivad läbi põllumajandusettevõtetes kasutatavate põllumajanduslike tootmismeetodite valikuuringu.
2.
Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lubada liikmesriikidel teha valikuuring kasutades eraldi alavalimit.
3.
Liikmesriigid koguvad andmeid V lisas loetletud põllumajanduslike tootmismeetoditega seotud karakteristikute kohta.
Kui karakteristiku esinemissagedus liikmesriigis on madal või puudub, võib komisjon nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubada liikmesriigil jätta kõnealune karakteristik uuringust välja.
Aastas niisutamiseks kasutatava vee koguse võib välja arvutada statistilise imputeerimise teel.
4.
Komisjon määratleb karakteristikute mõisted.
Kõnealune meede, millega kavandatakse muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid vähemolulisi sätteid lisades ja/või välja jättes, tuleb vastu võtta artikli 15 lõikes 2 nimetatud regulatiivkomitee menetluse korras.
5.
Vaatlusperiood langeb kokku 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu karakteristikute puhul kasutatavate vaatlusperioodidega.
6.
Kõnealuse uuringu tulemused seotakse 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu andmetega üksikute põllumajandusettevõtete kohta.
Koondatud kinnitatud andmed edastatakse komisjonile elektrooniliselt hiljemalt 31. detsembril 2012.
7.
Uuringuandmete edastamise vormi määrab komisjon.
Selgitus
Ettenähtud täiendav uuring põllumajanduslike tootmismeetodite ligi saja karakteristiku kohta vastavalt artiklile 11 ja V lisale lükatakse tagasi.
Nimetatud uuringuga nõutakse kehtivas määruses (EMÜ) nr 571/88 sätestatust rohkem.
Kodanike märkimisväärseid täiendavaid jõupingutusi ei õigusta uuringust saadav teave, mis on ilmselgelt piiratud.
Uuringu tulemusi ei saa kasutada, kuna ühekordne uuring ei võimalda ekstrapolatsiooni.
See tooks kaasa vaid tarbetuid täiendavaid halduskulusid.
Muudatusettepanek
23
Artikli 12 lõige 1
1.
Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu teabe, mida viimane võib vajada käesoleva määrusega hõlmatud uuringute korraldamiseks ja metoodika väljatöötamiseks.
välja jäetud
Muudatusettepanek
24
Artikli 12 lõike 2 sissejuhatav osa
2.
Eelkõige tuleb liikmesriikidel esitada „riiklik metoodikaaruanne”, milles kirjeldatakse:
2.
Liikmesriikidel tuleb esitada käesoleva määrusega hõlmatud uuringute kohta „riiklik metoodikaaruanne”, milles kirjeldatakse:
Muudatusettepanek
25
Artikli 12 lõike 2 punkt a
(a) kasutatud metoodikat;
(a) kasutatud korraldust ja metoodikat;
Muudatusettepanek
26
Artikli 12 lõige 3
3.
Riiklik metoodikaaruanne esitatakse komisjonile koos kinnitatud uuringutulemustega.
3.
Riiklik metoodikaaruanne esitatakse komisjonile koos kinnitatud uuringutulemustega vastavalt artikli 9 lõigetes 1 ja 2 nimetatud tähtaegadele .
Muudatusettepanek
27
Artikli 12 lõige 3 a (uus)
3 a.
Lisaks riiklikele metoodikaaruannetele, mida nõutakse iga uuringu lõpus, edastavad liikmesriigid komisjonile kogu lisateabe, mida võidakse nõuda uuringu korralduse ja metoodika kohta.
Muudatusettepanek
28
Artikli 13 lõige 1
1.
Liikmesriigid saavad ühenduselt rahalist toetust 50% ulatuses käesoleva määrusega hõlmatud uuringute läbiviimise kuludest, kuid mitte rohkem kui käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud maksimumsummad.
1.
Liikmesriigid saavad ühenduselt rahalist toetust maksimaalselt 75 % ulatuses käesoleva määrusega hõlmatud uuringute läbiviimise kuludest, kuid mitte rohkem kui käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud maksimumsummad.
Muudatusettepanek
29
Artikli 13 lõige 4 a (uus)
4 a.
Komisjon annab seoses põllumajandusettevõtete asukoha kindlaksmääramisega satelliidi abil käesoleva määruse jõustumisel tehnilist tuge ja vajalikke nõuandeid liikmesriikidele, kes seda taotlevad.
Justification
Nõuded seoses põllumajandusettevõtete asukoha kindlaksmääramise ja põllumajandusettevõtete kindlakstegemisega satelliidi abil tekitavad tõsiseid metoodilisi ja tehnilisi probleeme paljudes liikmesriikides.
Seetõttu oleks vaja, et komisjon osutaks vajaduse korral igakülgset tuge, et tagada statistika usaldusväärsus.
Muudatusettepanek
30
Artikli 13 lõike 2 kolmas lõik
Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti ja Slovaki Vabariik – igaühele 0,15 miljonit eurot;
välja jäetud
Muudatusettepanek
31
Artikli 13 lõige 3
3.
2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute puhul vähendatakse lõikes 2 nimetatud maksimumsummasid 60% .
3.
2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute puhul vähendatakse lõikes 2 nimetatud maksimumsummasid 50% .
Muudatusettepanek
32
Artikli 14 lõige 1
1.
Kõnealuse kava rakendamise rahaline toetus aastateks 2008–2013, sh komisjonis liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva määruse sätetele esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks vajalikud assigneeringud, on 54,27 miljonit eurot.
1.
Kõnealuse kava rakendamise rahaline toetus aastateks 2008–2013, sh komisjonis liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva määruse sätetele esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks vajalikud assigneeringud, on 58 850 000 eurot.
Muudatusettepanek
33
Artikli 16 lõige 1
1.
Erandina artikli 6 lõigetest 1 ja 2, artiklist 8, artikli 9 lõikest 1, artikli 11 lõigetest 5 ja 6, artikli 13 lõikest 2 ja IV lisast asendatakse Kreeka, Hispaania ja Portugali puhul viited aastale 2010 viidetega aastale 2009.
1.
Erandina artikli 6 lõigetest 1 ja 2, artiklist 8, artikli 9 lõikest 1, artikli 11 lõigetest 5 ja 6, artikli 13 lõikest 2 , III ja IV lisast asendatakse Kreeka, Hispaania ja Portugali puhul viited aastale 2010 viidetega aastale 2009.
Muudatusettepanek
34
II lisa tabel, „Kasutatava põllumajandusmaa” kirjeldus
Viljelusmaa, koduaiad, püsirohumaa ja -heinamaa , püsikultuuride kasvatamise ala
Viljelusmaa, koduaiad, püsirohumaa, püsikultuuride kasvatamise ala
Muudatusettepanek
35
III LISA
Komisjoni ettepanek
III LISA
Põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu karakteristikute loetelu
Karakteristik
Ühik/ liik
I. ÜLDKARAKTERISTIKUD
Põllumajandusettevõtte geograafiline asukoht
Põllumajandusettevõtte peakontori geograafiline asukoht
Kood
Põlumajandusettevõtte õiguslik vorm
Kas põllumajandusettevõtte eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult:
füüsiline isik, kes on ainuomanik, kui ettevõte on iseseisev?
jah/ei
Kui vastus eelmisele küsimusele on „jah”, siis kas kõnealune isik (omanik) on ka ettevõtte juhataja?
jah/ei
Kui kõnealune isik ei ole juhataja, siis kas ettevõtte juhataja on omaniku perekonnaliige?
jah/ei
Kui juhataja on omaniku pereliige, siis kas ta on omaniku abikaasa?
jah/ei
üks või mitu füüsilist isikut, kes on osanikud, kui tegemist on põllumajandusettevõtete ühendusega?
jah/ei
juriidiline isik?
jah/ei
Põllumajandusettevõtte valduse vorm (omaniku suhtes) ja põllumajandustootmise liik
Põllumajandusmaa, mida kasutatakse:
omaniku poolt
ha
rendisuhte alusel
ha
loonusrendisuhte või muul alusel
ha
Sertifitseeritud tootmine:
Mahepõllundus
Kõik põllumajanduslikud kõlvikud, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele
ha
Põllumajandusettevõtte põllumajanduslikud kõlvikud, mille puhul minnakse üle mahepõllumajanduslikule tootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele
ha
Põllumajandusettevõtte maa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele, või mis on üle minemas mahepõllumajanduslikule tootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele:
Teravili
ha
Kuivatatud kaunviljad
ha
Kartulid
ha
Suhkrupeet
ha
Õlikultuurid
ha
Värsked köögiviljad, melonid, maasikad
ha
Karja- ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa
ha
Puuviljad ja marjad
ha
Tsitrusviljad
ha
Oliivid
ha
Veiniviinamarjad
ha
Muud põllukultuurid (kiutaimed jne)
ha
Loomakasvatuses kasutatavad mahepõllumajanduslikud tootmismeetodid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele:
Veised
loomade arv
Sead
loomade arv
Kitsed ja lambad
loomade arv
Kodulinnud
lindude arv
Muud loomad
loomade arv
Põllumajanduslik tootmine sertifitseeritud või märgistatud lepingulise raamistiku alusel (v.a mahepõllumajandus)
EÜ kvaliteedikavad:
Kõnealuste kavadega hõlmatud põllumajandusettevõtte haritav maa
ha
Kõnealuste kavadega hõlmatud põllumajandusettevõtte kariloomad
loomade arv
Riiklikud kvaliteedikavad:
Kõnealuste kavadega hõlmatud põllumajandusettevõtte haritav maa
ha
Kõnealuste kavadega hõlmatud põllumajandusettevõtte kariloomad
loomade arv
EÜ/riiklikud kvaliteedikavad
Teravili
ha
Puu- ja köögivili
ha
Veiniviinamarjad
ha
Oliivid
ha
Veised
loomade arv
Sead
loomade arv
Lambad ja kitsed
loomade arv
Kodulinnud
lindude arv
Põllumajandusettevõtte toodangu sihtkoht:
Põllumajandusettevõtte omaniku kodumajapidamises tarbitakse üle 50% ettevõtte lõpptoodangust
jah/ei
Otsemüük tarbijatele moodustab üle 50% põllumajandusettevõtte kogumüügist
jah/ei
II.
MAA
Viljelusmaa
Teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks:
Pehme nisu ja speltanisu
ha
Kõva nisu
ha
Rukis
ha
Oder
ha
Kaer
ha
Maisiterad
ha
Riis
ha
Muu terade saamiseks kasvatatav teravili
ha
Terade (sh seemne ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed
ha
sellest hernes, põlduba ja maguslupiin
ha
Kartul (sh varajane ja seemnekartul)
ha
Suhkrupeet (v.a seeme)
ha
Söödajuurvili ja muguljuurvili (v.a seeme)
ha
Tehnilised kultuurid (sh rohtsete õlitaimede seeme; v.a kiudtaimede, humala, tubaka ja muude tehniliste kultuuride seeme), sellest :
Tubakas
ha
Humal
ha
Puuvill
ha
Raps ja rüps
ha
Päevalill
ha
Soja
ha
Linaseemned (õlilina)
ha
Muud õliseemnekultuurid
ha
Lina
ha
Harilik kanep
ha
Muud kiu tootmiseks kasvatatavad põllukultuurid
ha
Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed
ha
Mujal nimetamata tehnilised kultuurid
ha
Värsked köögiviljad, melonid , maasikad, mis kasvavad:
avamaal või madala katte all (sisseminekuvõimaluseta)
ha
põllul
ha
aiamaal
ha
klaasi või muu kaitsekatte all (sisseminekuvõimalusega)
ha
Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid):
avamaal või madala katte all (sisseminekuvõimaluseta)
ha
klaasi või muu kaitsekatte all (sisseminekuvõimalusega)
ha
Söödataimed:
ajutine rohumaa
ha
muu haljassööt:
haljasmais (silomais)
ha
liblikõielised söödataimed
ha
muud söödataimed
ha
Viljelusmaa seemned ja seemikud (v.a teravili, kuivatatud köögivili, kartul ja õliseemnetaimed)
ha
Muud põllukultuurid
ha
Subsiidiumideta kesa
ha
Kesa, mille suhtes kohaldatakse subsiidiume ja mis ei ole majanduslikus kasutuses
ha
Koduaiad
ha
Püsirohumaa ja heinamaa
ha
Püsirohumaa ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa
ha
Looduslik rohumaa
ha
Püsirohumaa ja heinamaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume
ha
Püsikultuurid
Puuvilja- ja marjaistandikud
ha
Värsked parasvöötme puuvilja- ja marjasordid, sellest:
ha
värsked parasvöötme puuviljad
ha
värsked lähistroopikavöötme puuviljad
ha
Marjasordid
ha
Pähklid
ha
Tsitruseistandikud
ha
Oliiviistandikud
ha
kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive
ha
kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmiseks
ha
Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse:
ha
kvaliteetveini
ha
muud veini
ha
lauaviinamarju
ha
rosinaid
ha
Puukoolid (sh jõulupuud)
ha
sellest jõulupuud
ha
Muud püsikultuurid
ha
Püsikultuurid katmikalal
ha
Muu maa
Kasutamata põllumajandusmaa (põllumajandusmaa, mida ei harita enam majanduslikel, sotsiaalsetel vm põhjustel ja mida ei kasutata külvikorrasüsteemis)
ha
Metsamaad
ha
sellest lühikese raieringiga madalmets
ha
sellest metsanduse eesmärkidel kasutatav
ha
Muu maa (viljatu maa, hoonete, taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa)
ha
Järelkultuurid, seened, niisutatud alad, alad, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume, ning alad, mille suhtes kohaldatakse tootmisest kõrvaldamise toetuskavasid, alad, mida kasutatakse biokütuse ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride tootmiseks
Järelkultuurid (v.a köögiviljakultuurid ja katmikalakultuurid)
ha
Seened
ha
Niisutatud alad
Kogu niisutatav ala
ha
Kogu haritav ala, mida on viimase 12 kuu jooksul vähemalt üks kord niisutatud
ha
Segukultuurid
ha
Alad, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume, ning alad, mille suhtes kohaldatakse tootmisest kõrvaldamise toetuskavasid (juba märgitud mujal II jaotises MAA), järgmiselt jaotatuna:
ha
Alad, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume
ha
Muul otstarbel kui toiduks kasutatava põllumajandusliku tooraine (nt raps, puud, põõsad jne, sealhulgas läätsed, kikerherned ja hiireherned) tootmiseks kasutatavad alad
ha
Muud alad
ha
Biokütuse (või muu taastuva energia) tootmise alad (nt raps, sojauba, nisu ja suhkrupeet); juba märgitud mujal II jaotises MAA
ha
sellest geneetiliselt muundatud põllukultuurid
ha
Kõrvalsaadustest (nt õled, oksad) bioenergia tootmiseks kasutatavad alad
ha
Geneetiliselt muundatud põllukultuurid ; juba märgitud mujal II jaotises MAA
ha
III.
KARI
Hobuslased
loomade arv
Veised:
Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised
loomade arv
Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid
loomade arv
Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad
loomade arv
Vähemalt kaheaastased pullid
loomade arv
Vähemalt kaheaastased lehmmullikad
loomade arv
Lüpsilehmad
loomade arv
Muud lehmad
loomade arv
Lambad ja kitsed:
Lambad (igas vanuses)
loomade arv
Aretusuted
loomade arv
Muud lambad
loomade arv
Kitsed (igas vanuses)
loomade arv
Emased aretusloomad
loomade arv
Muud kitsed
loomade arv
Sead:
Põrsad eluskaaluga alla 20 kg
loomade arv
Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg
loomade arv
Muud sead
loomade arv
Kodulinnud:
Broilerid
lindude arv
Munakanad
lindude arv
Muud kodulinnud:
Kalkunid
lindude arv
Pardid
lindude arv
Haned
lindude arv
Jaanalinnud
lindude arv
Mujal nimetamata kodulinnud
lindude arv
Küülikud, emased aretusloomad
loomade arv
Mesilased
tarude arv
Mujal nimetamata kariloomad
jah/ei
neist karusloomad
jah/ei
IV.
MASINAD JA SEADMED
IV. (i) MASINAD
Mis kuuluvad täielikult ettevõttele
Neljarattalised traktorid, roomiktraktorid, šassiitraktorid
arv
Kultivaatorid, reavahekultivaatorid, mootorfreesid ja mootorniidukid
arv
Teraviljakombainid
arv
Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid
arv
Masinad, mida kasutab mitu põllumajandusettevõtet (masinad, mis kuuluvad teisele ettevõttele, ühistule või mis kuuluvad ühiselt mitmele põllumajandusettevõttele) või mis kuuluvad vastavat teenust osutavale ettevõttele
Neljarattalised traktorid, roomiktraktorid, šassiitraktorid
jah/ei
Kultivaatorid, reavahekultivaatorid, mootorfreesid ja mootorniidukid
jah/ei
Teraviljakombainid
jah/ei
Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid
jah/ei
IV. (ii) SEADMED
Taastuva energia tootmise seadmed energiaallikate kaupa:
Tuuleenergia
jah/ei
Biomass
jah/ei
sellest biometaan
jah/ei
Päikeseenergia
jah/ei
Hüdroenergia
jah/ei
Muud taastuva energia allikad
jah/ei
V. TÖÖJÕUD
V.(i) PÕLLUMAJANDUSTÖÖ PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTES
Omanik
Sugu
mees/naine
Vanus
vanuserühmad
Vanuserühmad: (koolikohustuse lõppemisest kuni 24. eluaastani), (25–34), (35–44), (45–54), (55–64), (65 ja üle selle)
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm
Aasta tööühiku (ATÜ) protsendirühmad : (0), (>0–<25), (≥25–<50), (≥50–<75), (≥75–<100), (100)
Põllumajandusettevõtte juhataja
Sugu
mees/naine
Vanus
vanuserühmad
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm
Põllumajandusettevõtte juhataja väljaõpe
Põllumajandusettevõtte juhataja põllumajanduslik väljaõpe
Väljaõppe koodid
Koolituse koodid: (ainult praktiline põllumajanduslik kogemus), (põllumajanduslik baasväljaõpe), (täielik põllumajanduslik väljaõpe)
Põllumajandusettevõtte juhataja tööalane koolitus viimase 12 kuu jooksul
jah/ei
Ainuomaniku perekonnaliikmed, kes teevad ettevõttes põllumajandustöid: meessoost
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm
Ainuomaniku perekonnaliikmed, kes teevad ettevõttes põllumajandustöid: naissoost
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm
Regulaarselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: meessoost
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm
Regulaarselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: naissoost
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm
Ebakorrapäraselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: mees- ja naissoost
Tööpäevade arv
Põllumajandusettevõttes otseselt mitte töötavate isikute (nt töövõtja töötajate) tehtud põllumajandustöö tööpäevade koguarv (täistööaja ekvivalendina), välja arvatud eelmised kategooriad, vaatluspäevale eelnenud 12 kuu jooksul)
Täispäevade arv
V.(ii) MUU TASUSTATAV TEGEVUS (mittepõllumajanduslik töö põllumajandusettevõttes ja töö väljaspool põllumajandusettevõtet)
Omaniku, kes on ka ettevõtte juhataja, muu tasustatav tegevus:
Töö põllumajandusettevõttes (v.a põllumajandustöö)
ATÜ %-rühm
Töö väljaspool põllumajandusettevõtet (põllumajanduslik ja mittepõllumajanduslik)
ATÜ %-rühm
Ainuomaniku abikaasa muu tasustatav tegevus:
Töö põllumajandusettevõttes (v.a põllumajandustöö)
ATÜ %-rühm
Töö väljaspool põllumajandusettevõtet (põllumajanduslik ja mittepõllumajanduslik)
ATÜ %-rühm
Ainuomaniku perekonnaliikmete, kes teevad põllumajandusettevõttes põllumajandustöid, muu tasustatav tegevus:
Töö põllumajandusettevõttes (v.a põllumajandustöö)
ATÜ %-rühm
Töö väljaspool põllumajandusettevõtet (põllumajanduslik ja mittepõllumajanduslik)
ATÜ %-rühm
Väljastpoolt perekonda pärit tööjõud, kes tegeleb muu tasustatava tegevusega põllumajandusettevõttes, mis on otseselt seotud põllumajandusettevõttega (v.a põllumajandustööd)
ATÜ %-rühm
VI.
MUU TASUSTATAV MITTEPÕLLUMAJANDUSLIK TEGEVUS, MILLEGA ETTEVÕTTES TEGELDAKSE (otseselt seotud põllumajandusettevõttega)
VI.(i) Tasustatavate mittepõllumajanduslike tegevuste loetelu
Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused
jah/ei
Käsitöö
jah/ei
Põllumajandussaaduste töötlemine
jah/ei
Puidutöötlemine (nt saagimine)
jah/ei
Vesiviljelus
jah/ei
Lepinguline töö (kasutades põllumajandusettevõtte tootmisseadmeid)
Põllumajanduslik (teistes põllumajandusettevõtetes)
jah/ei
Mittepõllumajanduslik
jah/ei
Muu
jah/ei
VI.(ii) Põllumajandusettevõttega otseselt seotud tasustatava mittepõllumajandusliku tegevuse osakaal
Protsent põllumajandusettevõtte lõpptoodangust
Protsendirühmad
Protsendirühmad: (≥0–≤10), (>10–≤50), (>50–<100).
VII.
MAAELU ARENGU TOETUS
Põllumajandusettevõttele viimase kolme aasta jooksul järgmiste maaelu arendamise meetmete raames antud toetused
jah/ei
Nõustamisteenuse kasutamine
jah/ei
Põllumajandusettevõtete ajakohastamine
jah/ei
Põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine
jah/ei
Ühenduse õigusaktides sätestatud nõuetele vastavuse saavutamine
jah/ei
Põllumajandustootjate osalemine toidukvaliteedikavades
jah/ei
Natura 2000 toetused põllumajandusmaadele
jah/ei
Vee raamdirektiiviga seotud toetused
jah/ei
Põllumajanduslikud keskkonnatoetused
jah/ei
sellest mahepõllumajanduse raames
jah/ei
Loomade heaolu toetus
jah/ei
Mittepõllumajanduslike tegevuste mitmekesistamine
jah/ei
Turismi soodustamine
jah/ei
(Tõlkija märkus: KOM-teksti tõlkes väljajäetav tekst „segukultuurid” puudub (lausest „Järelkultuurid, seened, niisutatud alad, alad, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume, ning alad, mille suhtes kohaldatakse tootmisest kõrvaldamise toetuskavasid, alad, mida kasutatakse biokütuse ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride tootmiseks”) ning kahel korral ei vasta KOM-tekst originaalile (ingliskeelse lause „Fresh fruit species, of which:” eestikeelses tõlkes esineb üleliigne sõna „parasvöötme” ning III lisa VI jaotise pealkirjas on üleliigne sõna „MUU”).
Euroopa Parlamendi muudatused
III LISA
Põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu karakteristikute loetelu
Karakteristik
Ühik/ liik
I. ÜLDKARAKTERISTIKUD
Põllumajandusettevõtte asukoht
Laiuskraad (5 või vähema kaareminuti täpsusega)
Kraadid, minutid
Pikkuskraad (5 või vähema kaareminuti täpsusega)
Kraadid, minutid
Põlumajandusettevõtte õiguslik vorm
Kas põllumajandusettevõtte eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult:
füüsiline isik, kes on ainuomanik, kui ettevõte on iseseisev?
jah/ei
Kui vastus eelmisele küsimusele on „jah”, siis kas kõnealune isik (omanik) on ka ettevõtte juhataja?
jah/ei
Kui kõnealune isik ei ole juhataja, siis kas ettevõtte juhataja on omaniku perekonnaliige?
jah/ei
Kui juhataja on omaniku pereliige, siis kas ta on omaniku abikaasa?
Ei esitata 2010. aastal.
jah/ei
üks või mitu füüsilist isikut, kes on osanikud, kui tegemist on põllumajandusettevõtete ühendusega?
jah/ei
juriidiline isik?
jah/ei
Põllumajandusettevõtte valduse vorm (omaniku suhtes) ja põllumajandustootmise liik
Põllumajandusmaa, mida kasutatakse:
omaniku poolt
ha
rendisuhte alusel
ha
loonusrendisuhte või muul alusel
ha
Sertifitseeritud tootmine:
Mahepõllundus
Kõik põllumajanduslikud kõlvikud, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele
ha
Karakteristik
Ühik/ liik
Põllumajandusettevõtte põllumajanduslikud kõlvikud, mille puhul minnakse üle mahepõllumajanduslikule tootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele
ha
Põllumajandusettevõtte maa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele, või mis on üle minemas mahepõllumajanduslikule tootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele:
Teravili
ha
Kuivatatud kaunviljad
ha
Kartulid
ha
Suhkrupeet
ha
Õlikultuurid
ha
Värsked köögiviljad, melonid, maasikad
ha
Karja- ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa
ha
Puuviljad ja marjad
ha
Tsitrusviljad
ha
Oliivid
ha
Veiniviinamarjad
ha
Muud põllukultuurid (kiutaimed jne)
ha
Loomakasvatuses kasutatavad mahepõllumajanduslikud tootmismeetodid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Ühenduse eeskirjadele:
Veised
loomade arv
Sead
loomade arv
Kitsed ja lambad
loomade arv
Kodulinnud
lindude arv
Muud loomad
jah/ei
Põllumajandusettevõtte toodangu sihtkoht:
Põllumajandusettevõtte omaniku kodumajapidamises tarbitakse üle 50% ettevõtte lõpptoodangust
jah/ei
Otsemüük tarbijatele moodustab üle 50% põllumajandusettevõtte kogumüügist
Ei esitata 2010. aastal.
jah/ei
II.
MAA
Viljelusmaa
Teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks:
Pehme nisu ja speltanisu
ha
Karakteristik
Ühik/ liik
Kõva nisu
ha
Rukis
ha
Oder
ha
Kaer
ha
Maisiterad
ha
Riis
ha
Muu terade saamiseks kasvatatav teravili
ha
Terade (sh seemne ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed
ha
sellest hernes, põlduba ja maguslupiin
ha
Kartul (sh varajane ja seemnekartul)
ha
Suhkrupeet (v.a seeme)
ha
Söödajuurvili ja muguljuurvili (v.a seeme)
ha
Tehnilised kultuurid:
Tubakas
ha
Humal
ha
Puuvill
ha
Raps ja rüps
ha
Päevalill
ha
Soja
ha
Linaseemned (õlilina)
ha
Muud õliseemnekultuurid
ha
Lina
ha
Harilik kanep
ha
Muud kiukultuurid
ha
Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed
ha
Mujal nimetamata tehnilised kultuurid
ha
Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mis kasvavad:
avamaal või madala katte all (sisseminekuvõimaluseta)
ha
põllul
ha
aiamaal
ha
klaasi või muu kaitsekatte all (sisseminekuvõimalusega)
ha
Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid):
avamaal või madala katte all (sisseminekuvõimaluseta)
ha
klaasi või muu kaitsekatte all (sisseminekuvõimalusega)
ha
Karakteristik
Ühik/ liik
Taimed, mis on koristatud rohelisena:
söödataimed:
ha
muud taimed, mis on koristatud rohelisena:
haljasmais
ha
liblikõielised taimed
ha
muud mujal nimetamata taimed, mis on koristatud rohelisena
ha
Viljelusmaa seemned ja seemikud
ha
Muud põllukultuurid
ha
Subsiidiumideta kesa
ha
Kesa, mille suhtes kohaldatakse subsiidiume ja mis ei ole majanduslikus kasutuses
ha
Koduaiad
ha
Püsirohumaa ja heinamaa
ha
Püsirohumaa ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa
ha
Looduslik rohumaa
ha
Püsirohumaa ja heinamaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume
ha
Püsikultuurid
Puuvilja- ja marjaistandikud
ha
Puuvilja- ja marjasordid, sellest:
ha
parasvöötme puuviljad
ha
lähistroopikavöötme puuviljad
ha
Marjasordid
ha
Pähklid
ha
Tsitruseistandikud
ha
Oliiviistandikud
ha
kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive
ha
kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmiseks
ha
Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse:
ha
kvaliteetveini
ha
muud veini
ha
lauaviinamarju
ha
rosinaid
ha
Puukoolid
ha
Muud püsikultuurid
ha
Karakteristik
Ühik/ liik
sellest jõulupuud
Ei esitata 2010. aastal.
ha
Püsikultuurid katmikalal
ha
Muu maa
Kasutamata põllumajandusmaa
ha
Metsamaad
ha
sellest lühikese raieringiga madalmets
ha
Muu maa (viljatu maa, hoonete, taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa)
ha
Seened, niisutatud alad, energiakultuurid ja geneetiliselt muundatud põllukultuurid
Seened
ha
Niisutatud alad
Kogu niisutatav ala
ha
Kogu haritav ala, mida on viimase 12 kuu jooksul vähemalt üks kord niisutatud
ha
Energiakultuurid (biokütuse või muu taastuva energia tootmiseks)
ha
sellest tootmisest kõrvaldatud maa
ha
Geneetiliselt muundatud põllukultuurid
ha
III.
KARI
Hobuslased
loomade arv
Veised:
Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised
loomade arv
Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid
loomade arv
Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad
loomade arv
Vähemalt kaheaastased pullid
loomade arv
Vähemalt kaheaastased lehmmullikad
loomade arv
Lüpsilehmad
loomade arv
Muud lehmad
loomade arv
Lambad ja kitsed:
Lambad (igas vanuses)
loomade arv
Aretusuted
loomade arv
Muud lambad
loomade arv
Karakteristik
Ühik/ liik
Kitsed (igas vanuses)
loomade arv
Emased aretusloomad
loomade arv
Muud kitsed
loomade arv
Sead:
Põrsad eluskaaluga alla 20 kg
loomade arv
Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg
loomade arv
Muud sead
loomade arv
Kodulinnud:
Broilerid
lindude arv
Munakanad
lindude arv
Muud kodulinnud:
lindude arv
Kalkunid
Ei esitata 2010. aastal.
lindude arv
Pardid
Ei esitata 2010. aastal.
lindude arv
Haned
Ei esitata 2010. aastal.
lindude arv
Jaanalinnud
Ei esitata 2010. aastal.
lindude arv
Mujal nimetamata kodulinnud
Ei esitata 2010. aastal.
lindude arv
Küülikud, emased aretusloomad
loomade arv
Mesilased
tarude arv
Mujal nimetamata kariloomad
jah/ei
IV.
MASINAD JA SEADMED
IV. (i) MASINAD
Ei esitata 2010. aastal.
Mis kuuluvad täielikult ettevõttele
Neljarattalised traktorid, roomiktraktorid, šassiitraktorid
arv
Kultivaatorid, reavahekultivaatorid, mootorfreesid ja mootorniidukid
arv
Teraviljakombainid
arv
Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid
arv
Masinad, mida kasutab mitu põllumajandusettevõtet
Neljarattalised traktorid, roomiktraktorid, šassiitraktorid
jah/ei
Kultivaatorid, reavahekultivaatorid, mootorfreesid ja mootorniidukid
jah/ei
Karakteristik
Ühik/ liik
Teraviljakombainid
jah/ei
Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid
jah/ei
IV. (ii) SEADMED
Taastuva energia tootmise seadmed energiaallikate kaupa:
Tuuleenergia
jah/ei
Biomass
jah/ei
sellest biometaan
jah/ei
Päikeseenergia
jah/ei
Hüdroenergia
jah/ei
Muud taastuva energia allikad
jah/ei
V. TÖÖJÕUD
PÕLLUMAJANDUSTÖÖ PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTES
Omanik
Sugu
mees/naine
Vanus
vanuserühmad
Vanuserühmad (koolikohustuse lõppemisest kuni 24. eluaastani), (25–34), (35–44), (45–54), (55–64), (65 ja üle selle)
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm 1
Aasta tööühiku (ATÜ) protsendirühm 1 : (0), (>0–<25), (≥25–<50), (≥50–<75), (≥75–<100), (100).
Põllumajandusettevõtte juhataja
Sugu
mees/naine
Vanus
vanuserühmad
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm 2
Aasta tööühiku (ATÜ) protsendirühm 2 : (>0–<25), (≥25–<50), (≥50–<75), (≥75–<100), (100).
Põllumajandusettevõtte juhataja väljaõpe
Põllumajandusettevõtte juhataja põllumajanduslik väljaõpe
Väljaõppe koodid
Koolituse koodid: (ainult praktiline põllumajanduslik kogemus), (põllumajanduslik baasväljaõpe), (täielik põllumajanduslik väljaõpe)
Põllumajandusettevõtte juhataja tööalane koolitus viimase 12 kuu jooksul
Ei esitata 2013. aastal.
jah/ei
Ainuomaniku perekonnaliikmed, kes teevad ettevõttes põllumajandustöid: meessoost
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm 2
Karakteristik
Ühik/ liik
Ainuomaniku perekonnaliikmed, kes teevad ettevõttes põllumajandustöid: naissoost
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm 2
Regulaarselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: meessoost
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
ATÜ %-rühm 2
Regulaarselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: naissoost
Põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (v.a majapidamistööd)
% UTA (2 e tranche de pourcentage) ATÜ %-rühm 2
Ebakorrapäraselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: mees- ja naissoost
Täisajaga tööpäevade arv
Põllumajandusettevõttes otseselt mitte töötavate isikute (nt töövõtja töötajate) tehtud põllumajandustöö tööpäevade koguarv (täistööaja ekvivalendina), välja arvatud eelmised kategooriad, vaatluspäevale eelnenud 12 kuu jooksul)
Täisajaga tööpäevade arv
VI.
MUU TASUSTATAV TEGEVUS, MILLEGA ETTEVÕTTES TEGELDAKSE (otseselt seotud põllumajandusettevõttega)
VI.(i) Tasustatavate tegevuste loetelu
Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused
jah/ei
Käsitöö
jah/ei
Põllumajandussaaduste töötlemine
jah/ei
Taastuva energia tootmine
jah/ei
Puidutöötlemine (nt saagimine)
jah/ei
Vesiviljelus
jah/ei
Lepinguline töö (kasutades põllumajandusettevõtte tootmisseadmeid)
Põllumajanduslik (teistes põllumajandusettevõtetes)
jah/ei
Mittepõllumajanduslik
jah/ei
Metsandus
jah/ei
Muu
jah/ei
VI.(ii) Põllumajandusettevõttega otseselt seotud muu tasustatava tegevuse osakaal
Protsent põllumajandusettevõtte lõpptoodangust
Protsendirühmad
Protsendirühmad: (≥0–≤10), (>10–≤50), (>50–<100)
VII.
MAAELU ARENGU TOETUS
Põllumajandusettevõttele viimase kolme aasta jooksul järgmiste maaelu arendamise meetmete raames antud toetused
jah/ei
Karakteristik
Ühik/ liik
Nõustamisteenuse kasutamine
jah/ei
Põllumajandusettevõtete ajakohastamine
jah/ei
Põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine
jah/ei
Ühenduse õigusaktides sätestatud nõuetele vastavuse saavutamine
jah/ei
Põllumajandustootjate osalemine toidukvaliteedikavades
jah/ei
Natura 2000 toetused põllumajandusmaadele
jah/ei
Vee raamdirektiiviga seotud toetused
jah/ei
Põllumajanduslikud keskkonnatoetused
jah/ei
sellest mahepõllumajanduse raames
jah/ei
Loomade heaolu toetus
jah/ei
Mittepõllumajanduslike tegevuste mitmekesistamine
jah/ei
Turismi soodustamine
jah/ei
Selgitus
Kanded „Põllumajanduslik tootmine sertifitseeritud või märgistatud lepingulise raamistiku alusel (v.a mahepõllumajandus)” ja „MUU TASUSTATAV TEGEVUS (mittepõllumajanduslik töö põllumajandusettevõttes ja töö väljaspool põllumajandusettevõtet)” lükatakse tagasi.
Neid karakteristikuid on raske uurida, kuna need erinevad üksteisest nii vähe, ning samas on nende kohta saadav teave piiratud.
Muudatusettepanek
36
IV lisa
Komisjoni ettepanek
IV LISA
Täpsusnõuded
Käesolevas määruses nimetatud valikuuringud peavad komisjoni otsuse 85/377
EÜT L 220, 17.8.1985, lk 1. , millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus, kohaselt olema statistiliselt representatiivsed piirkondliku tasandi suhtes ( NUTS 2 . tasandi ja riigi kokkuliidetud vähemsoodsate piirkondade suhtes
EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80. ) , arvestades põllumajandusettevõtete liiki ja suurust.
Lisaks tuleb põllumajandusettevõtete põllukultuuride ja kariloomadega seotud karakteristikute puhul NUTS 2. tasandil järgida teatud täpsusastmeid.
Kõnealused täpsusastmed on esitatud allpool ning nad põhinevad käesoleva määruse III lisas esitatud karakteristikute loetelul.
Põllumajandusettevõtete vastavad põllukultuuride ja kariloomadega seotud karakteristikud põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu tegemiseks saadakse 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu tulemustest.
2013.
JA 2016.
AASTA PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE STRUKTUURIUURINGU TÄPSUSASTMED
Põllukultuuridega seotud karakteristikud:
kõik III lisa jaotises „II.
MAA” loetletud põllukultuuridega seotud karakteristikud, v.a karakteristikud, mille üksikasjalik kirjeldus algab sõnaga „muud”;
teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks, mille hulka kuuluvad pehme nisu ja speltanisu, kõva nisu, rukis, oder, kaer, maisiterad, riis ja muude terade tootmiseks kasvatatav teravili;
kartul (sh varajane ja seemnekartul) ja suhkrupeet (v.a seemned) ;
õliseemnekultuurid, sh raps, rüps, päevalill, soja, linaseemned (õlilina) ja muud õliseemnekultuurid;
avamaal kasvatatavad püsikultuurid – puuvilja-, marja-, tsitruse- ja oliiviistandikud, viinamarjaistandikud, puukoolid ja muud avamaal kasvavad püsikultuurid.
Kariloomadega seotud karakteristikud:
kõik III lisa jaotises „III.
KARILOOMAD” loetletud kariloomadega seotud karakteristikud;
veised (igas vanuses) ;
lambad ja kitsed (igas vanuses);
sead;
kodulinnud.
2010.
AASTA PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE STRUKTUURIUURINGU JA PÕLLUMAJANDUSLIKE TOOTMISMEETODITE UURINGU OSANA LÄBI VIIDUD VALIKUURINGUTE TÄPSUSASTMED
Põllukultuuridega seotud karakteristikud:
teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks, mille hulka kuuluvad pehme nisu ja speltanisu, kõva nisu, rukis, oder, kaer, maisiterad, riis ja muude terade tootmiseks kasvatatav teravili;
kartul (sh varajane ja seemnekartul) ja suhkrupeet (v.a seemned);
õliseemnekultuurid, sh raps, rüps, päevalill, soja, linaseemned (õlilina) ja muud õliseemnekultuurid;
avamaal kasvatatavad püsikultuurid – puuvilja-, marja-, tsitruse- ja oliiviistandikud, viinamarjaistandikud, puukoolid ja muud avamaal kasvavad püsikultuurid;
värsked köögiviljad, melonid, maasikad, lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid);
ajutine rohumaa ja püsikarjamaa ning -heinamaa.
Kariloomadega seotud karakteristikud:
veised (igas vanuses);
lambad ja kitsed (igas vanuses);
sead;
kodulinnud.
TÄPSUSTABEL
2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuring
Põllumajanduslike tootmismeetodite uuring
Täpsusastmed
Esinemissagedus ( NUTS 2 )
Suhteline standardviga
Esinemissagedus ( NUTS 2 )
Suhteline standardviga
Põllumajandusettevõtte põllukultuuridega seotud karakteristikud
5% või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast
< 5 %
10% või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast
< 7,5 %
Põllumajandusettevõtte kariloomadega seotud karakteristikud
5% või rohkem loomühikutest
< 5 %
10% või rohkem loomühikutest
< 7,5 %
Euroopa Parlamendi muudatused
IV LISA
Täpsusnõuded
Käesolevas määruses nimetatud valikuuringud peavad komisjoni otsuse 85/377,
EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80. millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus, kohaselt olema statistiliselt representatiivsed NUTS 2 piirkondade ja riigi kokkuliidetud vähemsoodsate piirkondade suhtes
EÜT L 220, 17.8.85, lk 1. , arvestades põllumajandusettevõtete liiki ja suurust.
Lisaks tuleb põllumajandusettevõtete põllukultuuride ja kariloomadega seotud karakteristikute puhul järgida konkreetseid kindlaksmääratud täpsusastmeid.
Kõnealused täpsusastmed on esitatud allpool ning neid kohaldatakse kõikide NUTS 2 piirkondade puhul, kus on vähemalt 10 000 põllumajandusettevõtet.
Alla 10 000 põllumajandusettevõttega NUTS 2 piirkonnas kohaldatakse kõnealuseid täpsusastmeid hoopis NUTS 2 piirkonnaga seotud NUTS 1 piirkonna puhul, kui nimetatud piirkonnas on vähemalt 1000 põllumajandusettevõtet.
Põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu tegemiseks saadakse põllukultuuride ja kariloomadega seotud karakteristikud 2010. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu tulemustest.
2013.
JA 2016.
AASTA PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE STRUKTUURIUURINGU TÄPSUSASTMED
Põllukultuuridega seotud karakteristikud:
teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks, mille hulka kuuluvad pehme nisu ja speltanisu, kõva nisu, rukis, oder, kaer, maisiterad, riis ja muude terade tootmiseks kasvatatav teravili;
kuivatatud kaunviljad;
kartul (sh varajane ja seemnekartul);
suhkrupeet (v.a seeme);
õliseemnekultuurid, sh raps, rüps, päevalill, soja, linaseemned (õlilina) ja muud õliseemnekultuurid;
värsked köögiviljad, melonid ja maasikad (v.a puukoolid);
lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid);
taimed, mis on koristatud rohelisena;
karja- ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa;
puuviljad ja marjad;
tsitrusviljad;
oliivid;
veiniviinamarjad
Kariloomadega seotud karakteristikud:
lüpsilehmad;
muud lehmad;
muud veised ;
aretusemised;
muud sead;
lambad ja kitsed (igas vanuses);
sead;
kodulinnud.
2010.
AASTA PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE STRUKTUURIUURINGU JA PÕLLUMAJANDUSLIKE TOOTMISMEETODITE UURINGU OSANA LÄBI VIIDUD VALIKUURINGUTE TÄPSUSASTMED
Põllukultuuridega seotud karakteristikud:
teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks, mille hulka kuuluvad pehme nisu ja speltanisu, kõva nisu, rukis, oder, kaer, maisiterad, riis ja muude terade tootmiseks kasvatatav teravili;
kartul (sh varajane ja seemnekartul) ja suhkrupeet (v.a seemned);
õliseemnekultuurid, sh raps, rüps, päevalill, soja, linaseemned (õlilina) ja muud õliseemnekultuurid;
avamaal kasvatatavad püsikultuurid – puuvilja-, marja-, tsitruse- ja oliiviistandikud, viinamarjaistandikud, puukoolid ja muud avamaal kasvavad püsikultuurid;
värsked köögiviljad, melonid, maasikad, lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid);
ajutine rohumaa ja püsikarjamaa ning -heinamaa.
Kariloomadega seotud karakteristikud:
veised (igas vanuses);
lambad ja kitsed (igas vanuses);
sead;
kodulinnud.
TÄPSUSTABEL , MIDA KOHALDATAKSE VÄHEMALT 10 000 PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTEGA NUTS 2 PIIRKONDADE PUHUL
Täpsusastmed
2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuring
Põllumajanduslike tootmismeetodite uuring
Karakteristiku esinemissagedus NUTS 2 piirkonnas
Suhteline standardviga
Karakteristiku esinemissagedus NUTS 2 piirkonnas
Suhteline standardviga
Põllumajandusettevõtte põllukultuuridega seotud karakteristikud
7,5% või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast
< 5%
10% või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast
< 10%
Põllumajandusettevõtte kariloomadega seotud karakteristikud
7,5% või rohkem loomühikutest ning üle 5% iga kategooria riiklikust osast
< 5%
10% või rohkem loomühikutest ning üle 5% iga kategooria riiklikust osast
< 10%
TÄPSUSTABEL, mida kohaldatakse VÄHEM KUI 10 000 põllumajandusettevõtTEGA NUTS 2 piirkonDADE PUHUL
Täpsusastmed
2013. ja 2016. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuring
Põllumajanduslike tootmismeetodite uuring
Karakteristiku esinemissagedus NUTS 2 piirkonnaga seotud NUTS 1 piirkonnas, kus on vähemalt 1000 põllumajandusettevõtet
Suhteline standardviga
Karakteristiku esinemissagedus NUTS 2 piirkonnaga seotud NUTS 1 piirkonnas, kus on vähemalt 1000 põllumajandus-ettevõtet
Suhteline standardviga
Põllumajandusettevõtte põllukultuuridega seotud karakteristikud
7,5% või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast
< 5%
10% või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast
< 10%
Põllumajandusettevõtte kariloomadega seotud karakteristikud
7,5% või rohkem loomühikutest ning üle 5% iga kategooria riiklikust osast
< 5%
10% või rohkem loomühikutest ning üle 5% iga kategooria riiklikust osast
< 10%
Muudatusettepanek
37
V LISA
Komisjoni ettepanek
V LISA
Põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu karakteristikute loetelu
. .
Karakteristik
Ühik/ liik
Maaharimismeetodid
Traditsiooniline maaharimine (hõlmadra või ketasadraga)
ha
Kaitsev maaharimine (madalkünd)
ha
Kündmiseta maaharimine (tüükülv)
ha
Pinnase säilitamine, erosiooni ja toitainete leostumise vastased meetmed
Talvine pinnakate:
Tavaline talivili
ha
Haljasväetistaimed või eelvili
ha
Taimejäägid
ha
Paljas muld
ha
Külvikord:
Kavandatud külvikorrast välja jääv viljelusmaa
ha
Viljelusmaa ja püsikultuuride erosiooni vastu kaitsmise meetmed:
Terrasspõllundus
jah/ei
Ribapõllundus või kalasabapõllundus
jah/ei
Püsitaimestikuga kraavid või ribad
jah/ei
Muud erosioonivastased meetmed
jah/ei
Maastikuelemendid
Lineaarsed elemendid, mida põllumajandustootja on säilitanud viimase kolme aasta jooksul, neist:
Hekid
jah/ei
Puuderead
jah/ei
Kiviaiad
jah/ei
Lineaarsed elemendid, mida põllumajandustootja on rajanud viimase kolme aasta jooksul, neist:
Hekid
jah/ei
Puuderead
jah/ei
Kiviaiad
jah/ei
Loomade karjatamine
Karjatamine põllumajandus-ettevõttes
Viimase aasta jooksul karjatamiseks kasutatud ala
ha
Aeg, mil loomad on avakarjamaal
Kuude arv aastas
Aeg, mil loomad on väljas paljal mullal või kõval pinnasel
Kuude arv aastas
Karjatamine ühiskarjamaal:
Ühiskarjamaal karjatatavate loomade koguarv
Loomade arv
Aeg, mil loomi karjatatakse ühiskarjamaal
Kuude arv aastas
Loomapidamishooned
Kari
Tavaline laut ( latritega , kus loomad on lõas )
Kohtade arv
Osaline restpõrand
Kohtade arv
Täisrestpõrand
Kohtade arv
Õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine)
Kohtade arv
Muu
Kohtade arv
Sead
Osaline restpõrand
Kohtade arv
Täisrestpõrand
Kohtade arv
Õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine)
Kohtade arv
Muu
Kohtade arv
Munakanad
Õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine)
Kohtade arv
Puurid (kõik liigid)
Kohtade arv
Sõnnikutransportööriga puurid
Kohtade arv
Puuride all paikneva avatud sõnnikuhoidlaga puurid
Kohtade arv
Lindla all paikneva ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurid
Kohtade arv
Muu
Kohtade arv
Toitained
Toitainete kasutamise otsuse alus:
Pinnasetestid (testitakse vähemalt kord kolme aasta jooksul)
jah/ei
Sõnnikulaotuse meetodid:
Tahke/laudasõnniku laotamine
ha
sellest: kohese sissekünniga
ha
Läga laotamine:
Kogupind
ha
sellest: kohese sissekünniga või sissepritsega
ha
Põllumajandusettevõttes toodetud sõnniku koguhulgast väljaviidud sõnniku osakaal
Protsent
Sõnnikuhoidlad ja sõnniku käitlemise rajatised
Hoidlad:
Tahke sõnnik
jah/ei
Vedel sõnnik
jah/ei
Läga
jah/ei
Kasutamine:
Lägamahuti
jah/ei
Biotiik
jah/ei
Hoidlate all olev ala?
Tahke sõnnik
jah/ei
Vedel sõnnik
jah/ei
Läga
jah/ei
Taimekaitse
Kasutatavad taimekaitsemeetodid:
Füüsilised/mehhaanilised
jah/ei
Bioloogilised
jah/ei
Keemilised (ennetavad ja ravivad)
jah/ei
Ala, millel kasutatakse integreeritud kahjuritõrjet:
Kokku
ha
Sellest sertifitseeritud integreeritud kahjuritõrje
ha
Pestitsiididega töötlemise seadmed:
Tahkete pestitsiididega töötlemise seadmed
jah/ei
Põldudele pihustamise seade koos kanduriga
jah/ei
Õhu abil pihustamine
jah/ei
Õhust pihustamine
jah/ei
Pestitsiididega töötlemise otsuse alus:
Töötlemiskava
jah/ei
Nõustamisteenused
jah/ei
Massiteabevahendite prognoosid
jah/ei
Keemiaettevõtete nõuanded
jah/ei
Majandusliku kahju künnis
jah/ei
Puudub
jah/ei
Niisutamine
Niisutatud ala
Niisutatud ala keskmine suurus viimasel kolmel aastal
ha
Viimase 12 kuu jooksul vähemalt kord niisutatud viljelusmaa kokku
Kokku
ha
Teravili terade tootmiseks (v.a mais ja riis)
ha
Mais (terad ja haljasmass)
ha
Riis
ha
Kaunviljad
ha
Kartul
ha
Suhkrupeet
ha
Raps ja rüps
ha
Päevalill
ha
Kiudtaimed (lina, kanep, muud kiudtaimed)
ha
Värsked köögiviljad, melonid, maasikad – avamaal
ha
Ajutine ja püsirohumaa
ha
Muud viljelusmaal kasvatatavad põllukultuurid
ha
Puuvilja- ja marjaistandikud
ha
Tsitruseistandikud
ha
Oliiviistandikud
ha
Viinamarjaistandikud
ha
Kasutatud niisutusmeetodid:
Pindniisutamine (üleujutamine, niisutuskraavid)
jah/ei
Vihmutus
jah/ei
Tilkkastmine
jah/ei
Põllumajandus-ettevõttes niisutamiseks kasutatava vee päritolu:
Põllumajandusettevõtte territooriumi põhjavesi
jah/ei
Põllumajandusettevõtte territooriumi pinnavesi (tiigid või tammid)
jah/ei
Väljaspool põllumajandusettevõtte territooriumi asuvate järvede, jõgede või vooluveekogude vesi
jah/ei
Väljaspool põllumajandusettevõtte territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi
jah/ei
Muud allikad
jah/ei
Niisutamiseks kasutatava vee kogus aastas
m3 aastas
Euroopa Parlamendi muudatused
V LISA
Põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu karakteristikute loetelu
Karakteristik
Ühik/ liik
Maaharimismeetodid
Traditsiooniline maaharimine (hõlmadra või ketasadraga)
ha
Kaitsev maaharimine (madalkünd)
ha
Kündmiseta maaharimine (tüükülv)
ha
Pinnase säilitamine, erosiooni ja toitainete leostumise vastased meetmed
Talvine pinnakate:
Tavaline talivili
ha
Haljasväetistaimed või eelvili
ha
Taimejäägid
ha
Paljas muld
ha
Külvikord:
Kavandatud külvikorrast välja jääv viljelusmaa
ha
Viljelusmaa ja püsikultuuride erosiooni vastu kaitsmise meetmed:
Terrasspõllundus
jah/ei
Ribapõllundus või kalasabapõllundus
jah/ei
Püsitaimestikuga kraavid või ribad
jah/ei
Muud erosioonivastased meetmed
jah/ei
Maastikuelemendid
Lineaarsed elemendid, mida põllumajandustootja on säilitanud viimase kolme aasta jooksul, neist:
Hekid
jah/ei
Puuderead
jah/ei
Kiviaiad
jah/ei
Lineaarsed elemendid, mida põllumajandustootja on rajanud viimase kolme aasta jooksul, neist:
Hekid
jah/ei
Puuderead
jah/ei
Kiviaiad
jah/ei
Loomade karjatamine
Karjatamine põllumajandus-ettevõttes
Viimase aasta jooksul karjatamiseks kasutatud ala
ha
Aeg, mil loomad on avakarjamaal
Kuude arv aastas
Aeg, mil loomad on väljas paljal mullal või kõval pinnasel
Kuude arv aastas
Karjatamine ühiskarjamaal:
Ühiskarjamaal karjatatavate loomade koguarv
Loomade arv
Aeg, mil loomi karjatatakse ühiskarjamaal
Kuude arv aastas
Loomapidamishooned
Kari
Laut, kus loomad on lõas – tahke ja vedela sõnnikuga
Kohtade arv
Laut, kus loomad on lõas – lägaga
Kohtade arv
Vabapidamisega laut – tahke ja vedela sõnnikuga
Kohtade arv
Vabapidamisega laut – lägaga
Kohtade arv
Muu
Kohtade arv
Sead
Osaline restpõrand
Kohtade arv
Täisrestpõrand
Kohtade arv
Õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine)
Kohtade arv
Muu
Kohtade arv
Munakanad
Õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine)
Kohtade arv
Puurid (kõik liigid)
Kohtade arv
Sõnnikutransportööriga puurid
Kohtade arv
Puuride all paikneva avatud sõnnikuhoidlaga puurid
Kohtade arv
Lindla all paikneva ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurid
Kohtade arv
Muu
Kohtade arv
Toitained
Toitainete kasutamise otsuse alus:
Pinnasetestid (testitakse vähemalt kord kolme aasta jooksul)
jah/ei
Sõnnikulaotuse meetodid:
Tahke/laudasõnniku laotamine
ha
sellest: kohese sissekünniga
ha
Läga laotamine:
Kogupind
ha
sellest: kohese sissekünniga või sissepritsega
ha
Põllumajandusettevõttes toodetud sõnniku koguhulgast väljaviidud sõnniku osakaal
Protsent
Sõnnikuhoidlad ja sõnniku käitlemise rajatised
Hoidlad:
Tahke sõnnik
jah/ei
Vedel sõnnik
jah/ei
Läga
Lägamahuti
jah/ei
Biotiik
jah/ei
Hoidlate all olev ala?
Tahke sõnnik
jah/ei
Vedel sõnnik
jah/ei
Läga
jah/ei
Taimekaitse
Kasutatavad taimekaitsemeetodid:
Füüsilised/mehhaanilised
jah/ei
Bioloogilised
jah/ei
Keemilised (ennetavad ja ravivad)
jah/ei
Ala, millel kasutatakse integreeritud kahjuritõrjet:
Kokku
ha
Niisutamine
Niisutatud ala
Niisutatud ala keskmine suurus viimasel kolmel aastal
ha
Viimase 12 kuu jooksul vähemalt kord niisutatud viljelusmaa kokku
Kokku
ha
Teravili terade tootmiseks (v.a mais ja riis)
ha
Mais (terad ja haljasmass)
ha
Riis
ha
Kaunviljad
ha
Kartul
ha
Suhkrupeet
ha
Raps ja rüps
ha
Päevalill
ha
Kiudtaimed (lina, kanep, muud kiudtaimed)
ha
Värsked köögiviljad, melonid, maasikad – avamaal
ha
Ajutine ja püsirohumaa
ha
Muud viljelusmaal kasvatatavad põllukultuurid
ha
Puuvilja- ja marjaistandikud
ha
Tsitruseistandikud
ha
Oliiviistandikud
ha
Viinamarjaistandikud
ha
Kasutatud niisutusmeetodid:
Pindniisutamine (üleujutamine, niisutuskraavid)
jah/ei
Vihmutus
jah/ei
Tilkkastmine
jah/ei
Põllumajandus-ettevõttes niisutamiseks kasutatava vee päritolu:
Põllumajandusettevõtte territooriumi põhjavesi
jah/ei
Põllumajandusettevõtte territooriumi pinnavesi (tiigid või tammid)
jah/ei
Väljaspool põllumajandusettevõtte territooriumi asuvate järvede, jõgede või vooluveekogude vesi
jah/ei
Väljaspool põllumajandusettevõtte territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi
jah/ei
Muud allikad
jah/ei
Selgitus
Mis puutub kannetesse ”Loomapidamishooned” – „Kari”, siis teeb käesoleva muudatusettepaneku sõnastus küsitletutele vastamise lihtsamaks ning annab andmete kasutajatele täpsemat teavet (mida saab kasutada andmebaasina heitmete aruandluse korral) kui komisjoni muudatusettepaneku liigendus.
Näiteks võib komisjoni ettepaneku järgi liigitada piimakarja pidamisel kasutatavaid latritega lautu kategooriatesse „Täisrestpõrand”, „Osaline restpõrand” või „Muu”.
See tooks aga kaasa märkimisväärse infokao ning küsitletud ei saaks küsimuste sisust aru.
SELETUSKIRI
Põllumajandusettevõtete struktuuriuuringud kujutavad endast ühte vanimat statistikat ühenduse tasandil ja neid on tehtud alates 1966. aastast.
Põllumajandusettevõtete uuringud annavad olulist ja vajalikku teavet põllumajandusettevõtete ja maakasutuse kohta Euroopas.
Võrreldavaid andmeid ühenduse tasandil on vaja nii ühise põllumajanduspoliitika kui ka teiste poliitikate hindamiseks, mis on põllumajandusega tihedalt seotud, nagu regionaalarengu ja maaelu arengu poliitika ning keskkonnakaitse (mulla- ja veekaitse, pestitsiidid).
Põhitähelepanu on põllumajanduspoliitika ja teiste nimetatud poliitikate elluviimisel ning nende järelhindamisel.
Järgmine loendusena toimuv üldine põllumajandusettevõtteid käsitlev uuring viiakse läbi 2010. aastal (mõnes liikmesriigis juba 2009. aasta lõpus) ning 2013. ja 2016. aastal viiakse valikuuringutena läbi vaheuuringud.
Ettepaneku kõige tundlikum küsimus käsitleb ühenduse toetust põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute tegemiseks, kuna see võib liikmesriikide riigieelarvete seisukohast tõepoolest problemaatiline olla, sest 2007. aastani kehtinud ELi toetust arvutati liikmesriikide põllumajandusettevõtete pindala ja arvu alusel.
Kuna nüüd tuleks läbi viia täieulatuslik uuring, tervitab raportöör käesoleva määrusega hõlmatud uuringute tegemise kuludeks ettenähtud ühenduse rahalise toetuse ülemmäära tõstmist ning samuti läbiviimiseks ettenähtud üldise rahalise toetuse suurendamist.
Liikmesriikidel on vaja piisavalt aega uuringute ettevalmistamiseks, mistõttu püüab raportöör saavutada kokkulepet esimesel lugemisel.
Raportöör on veendunud, et nõukogu töörühmaga tihedas koostöös esitatud muudatusettepanekud on teabevajaduse ja lihtsustamisnõude tasakaalustatud kompromiss.
MENETLUS
Pealkiri
Põllumajandusettevõtete struktuuriuuringud ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringud
Viited
KOM(2007)0245 – C6-0127/2007 – 2007/0084(COD)
EP-le esitamise kuupäev
10.5.2007
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
AGRI
24.5.2007
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
24.5.2007
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
BUDG
23.5.2007
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Gábor Harangozó
4.7.2007
Endine raportöör / Endised raportöörid
Neil Parish
Lihtsustatud menetlus - otsuse kuupäev
5.6.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
9.10.2007
21.1.2008
26.2.2008
Vastuvõtmise kuupäev
26.2.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
41
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Vincenzo Aita, Peter Baco, Bernadette Bourzai, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Giuseppe Castiglione, Giovanna Corda, Joseph Daul, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Michl Ebner, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Bogdan Golik, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Esther Herranz García, Lily Jacobs, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Stéphane Le Foll, Diamanto Manolakou, Véronique Mathieu, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, James Nicholson, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Czesław Adam Siekierski, Alyn Smith, Dimitar Stoyanov, Donato Tommaso Veraldi, Andrzej Tomasz Zapałowski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Katerina Batzeli, Esther De Lange, Gábor Harangozó, Catherine Neris, Maria Petre, Zdzisław Zbigniew Podkański, Struan Stevenson, Kyösti Virrankoski
