Euroopa Parlament: kliimaalane tegevusetus maksab 5–20% maailma SKTst aastas
Keskkond
2007-02-14 - 18:17
Euroopa Parlament nõuab, et Euroopa Liit säilitaks juhtrolli pärast 2012. aastat rakendatava kliimamuutuste rahvusvahelise raamistiku väljatöötamisel ning oleks seejuures ambitsioonikas.
Saadikud kordavad nõuet, et ELi kliimamuutuse strateegia põhieesmärkideks peab olema globaalse temperatuuri tõusu piiramine 2°Cni üle industriaalühiskonna eelse taseme ning kohustus vähendada 2020. aastaks heitkoguseid 30% võrra 1990. aasta heitkoguste tasemega võrreldes ja 60-80% võrra 2050. aastaks.
Resolutsiooni poolt hääletas 616, vastu 25 ja erapooletuks jäi 30 saadikut.
Saadikud rõhutavad resolutsioonis tungivat vajadust " võtta kliimamuutusega võitlemiseks konkreetseid meetmeid globaalsel tasandil " ning leiavad, et EL peab seejuures säilitama oma juhtrolli.
Saadikud rõhutavad ka vajadust kiirendada tunduvalt rahvusvahelisi läbirääkimisi 2012. aasta järgse raamistiku üle, et kokkulepe saavutada 2008. aasta lõpuks ja hiljemalt 2009. aastaks.
Parlamendiliikmed leiavad, et ELi kliimamuutuse strateegia peaks rajanema järgmistele põhieesmärkidele:
piirata keskmist globaalse temperatuuri tõusu 2°Cni üle industriaalühiskonna eelse taseme;
kohustuda vähendama üldiselt kõigis tööstusriikides 2020. aastaks heitkoguseid 30% võrra 1990. aasta heitkoguste tasemega võrreldes, et saavutada 2050. aastaks vähendamine suurusjärgus 60–80%.
Parlamendiliikmed avaldavad kahetsust, et komisjoni „energia- ja kliimapakmes” puudub selgus, mis puudutab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki 2020. aastaks.
Nad rõhutavad, et kõigis tööstusriikides on vaja kokku 30% vähendamist, et oleks mõistlikud väljavaated saavutada ELi eesmärk piirata keskmise temperatuuri tõusu 2°Cni.
Saadikud on veendunud, et " EL peab rajama kogu sisepoliitika ja kõik sisemeetmed heitkoguste 30% vähendamise eesmärgile 2020. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes " ning nad usuvad, et rahvusvahelisel tasandil kokkuleppe saavutamiseks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks 30% võrra kõikides tööstusriikides peab Euroopa Liit keskenduma mitte ainult keskkonnapoliitikale, vaid ka välispoliitikale ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikale ning valmisolekule muuta energia- ja teiste loodusressursside nõudlust.
Saadikud leiavad, et rahvusvahelisel tasandil võrdsete tingimuste tagamiseks peaksid komisjon ja liikmesriigid kaaluma tööstusriikide siduvate heitkoguste eesmärkide täiendamiseks valdkondade eesmärkide seadmist energiamahuka eksporditööstuse jaoks riikides, kellel ei ole siduvaid heitkoguste vähendamise kohustusi.
Nad soovivad ka, et komisjon ja liikmesriigid hoiaks ära rohkesti energiat ja loodusressursse tarbiva tegevuse ja tehnoloogia viimist vähemarenenud riikidesse, kus sama tegevus põhjustab võib-olla suuremaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
Parlamendiliikmed rõhutavad, et energiatõhususe abil võib heitkoguseid vähendada ning komisjonil ja liikmesriikidel palutakse rakendada auahneid meetmeid ja eesmärke ning uurida võimalust ületada komisjoni pakutud 20% vähendamise eesmärk.
Ettepanekut seada siduv eesmärk suurendada taastuvenergia osakaalu ELi energialiikide seas 2020. aastaks 20%ni peavad saadikud heaks lähtepunktiks, kuid seda tuleks nende arvates suurendada 25%ni.
Lisaks nõuavad nad, et komisjon teeks liikmesriikidele ettepaneku esitada lisaks üldisele eesmärgile ka valdkondade eesmärgid taastuvenergia osas, võttes sealjuures arvesse riikide erinevat olukorda.
Raportis avaldatakse ka arvamust, et hästi tasakaalustatud siseriiklike maksu- ja lõivusüsteemidega saab energiatõhusust liikmesriikides suurendada ja hoida ära ebavajalikku energiatarbimist.
Lisaks palutakse komisjonil ja liikmesriikidel uurida võimalust kehtestada kogu ELi hõlmav maksusüsteem, mille eesmärk on edendada süsinikuühendite madalate heitkogustega majandust ning mis ergutab selleks parimate võimalike tehnoloogiate ja tootmisprotsesside kasutamist ning säästvamaid tarbimisviise.
Saadikud märgivad, et tegevusetusel on majanduslikud, sotsiaalsed ja tervishoiualased kulud: tegevuse puudumine põhjustaks kahju, mis vastab 5–20%le maailma SKTst aastas, samas kui mõistliku kliimapoliitika ja puhastesse tehnoloogiatesse investeerimise kulusid hinnatakse 0,5–1%le maailma iga-aastasest SKTst kuni 2050. aastani, arvestamata kaasnevat kasu keskkonnale ja tervisele.
Parlamendi resolutsioon on vastuseks komisjoni jaanuarikuisele ettepanekule integreeritud energia- ja kliimamuutuste paketi kohta.
Arutelu: 31.01.2007
Hääletus: 14.02.2007
20070208IPR02902 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 15. veebruarist siit Komisjoni ettepanek integreeritud energia- ja kliimamuutuste paketi kohta (10.01.2007)
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
ET
2
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/29&format=HTML&aged=0&language=ET&guiLanguage=en
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
