A6-0325/2008
28.7.2008
RAPORT
Sooline võrdõiguslikkus aastal 2008
(2008/2047(INI))
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon
Raportöör:
Iratxe García Pérez
PE 405.944v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS.........................................................12
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS............................................................17
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................20
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
Soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008
( 2008/2047(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ja artiklit 141;
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23
EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1. ;
– võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 („komisjoni aruanne võrdõiguslikkuse kohta”) ( KOM(2008)0010 ), samuti varasemaid aastaaruandeid KOM(2001)0179 , KOM(2002)0258 , KOM(2003)0098 , KOM(2004)0115 , KOM(2005)0044 , KOM(2006)0071 ja KOM(2007)0049 ;
– võttes arvesse naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid 2006–2010 ( KOM(2006)0092 );
– võttes arvesse nõukogu otsust, 20. detsember 2000, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm
EÜT L 17, 19.11.2001, lk 22. ;
– võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
ELT L 210, 31.7.2006, lk 25. , eelkõige selle artikli 16 lõiget 1;
– võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mille võttis vastu 23. ja 24. märtsil 2006. aastal Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu;
– võttes arvesse ühisdeklaratsiooni , mille võtsid 4. veebruaril 2005 vastu ELi liikmesriikide soolise võrdõiguslikkuse poliitika eest vastutavad ministrid;
– võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni töö-, pere- ja eraelu ühitamise kohta
ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 492. ;
– võttes arvesse oma 24. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni naissoost sisserändajate olukorra ja koha kohta ELis: naissoost sisserändajate roll ja koht Euroopa Liidus
ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 118. ;
– võttes arvesse oma 26. aprill 2007. aasta resolutsiooni puuetega naiste olukorra kohta Euroopa Liidus
ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 742. ;
– võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006-2010 kohta
ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 56. ;
– võttes arvesse oma 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu noorte naiste pereelu ja õpingute ühitamist võimaldavate meetmete reguleeriva raamistiku kohta
C 146 E, 12.6.2008, lk.112. ;
– võttes arvesse oma 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2007. aastal
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0423 . ;
– võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta tööstuses
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0019 . ;
– võttes arvesse oma 12. märtsi 2008. aasta naiste olukorra kohta ELi maapiirkondades
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0094 . ;
– võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. resolutsiooni vangis olevate naiste eriolukorra ning vanemate vangistuse mõju kohta sotsiaalsele ja perekonnaelule
Vastuvõetud tekstid, P6_TA-PROV(2008)0102 . ;
– võttes arvesse naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitleva nõuandekomiteed ja selle arvamust soolise palgaerinevuse kohta, mis on vastu võetud 22. märtsil 2007;
– võttes arvesse 22. märtsil 2005. aastal vastu võetud Euroopa sotsiaalpartnerite võrdõiguslikkuse tegevusraamistikku;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi ( A6-0325/2008 ),
A. arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi peamine põhimõte, mida on tunnustatud Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning arvestades, et vaatamata selles valdkonnas saavutatud olulistele edusammudele on naiste ja meeste vaheline ebavõrdsus jäänud suures osas püsima;
B. arvestades, et naiste vastu suunatud vägivald on peamine takistus naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamisel ning see on üks kõige levinumatest inimõiguste rikkumistest, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke ega sotsiaalsed piire, ning ohvriks langenud naiste arv on alarmeeriv;
C. arvestades, et terminit „naiste vastu suunatud vägivald” tuleb mõista kui igasugust soopõhist vägivalda, mille tulemuseks on või võib tõenäoliselt olla füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahju naistele või nende kannatused, kaasa arvatud selliste tegudega ähvardamine, sunniabinõude tarvitamine või mis tahes kujul vabaduse võtmine kas avalikus või eraelus;
D. arvestades, et inimkaubitsemine seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil on vastuvõetamatu inimõiguste ja seaduse rikkumine ning kaasaegne orjanduse vorm, mis on tihedalt seotud teiste kuritegevuse vormidega, mis õõnestab tugevalt kõiki pingutusi naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse saavutamiseks;
E. arvestades, et ettevõtlust puudutava paindlikkuse poliitika edendamine tööturul ei tohi keskenduda esmajärjekorras ettevõtete või avaliku sektori asutuste vajadustele, vaid et paindlikkuspoliitika peab kõigepealt ja eelkõige lähtuma ajast, mida naised ja mehed vajavad, et neil oleks võimalik võtta tõsiselt oma kohustusi perekonnas;
F. arvestades, et Euroopa tööhõivestrateegiasse ei jää konkreetseid võrdõiguslikkuse suuniseid ega võrdsete võimaluste sammast;
G. arvestades, et sooline vahetegemine tööturul osutab sellele, et naiste ja meeste vahelised kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed erinevused püsivad;
H. arvestades, et palgaerinevus on püsinud juba 2003. aastast 15 % juures ning on võrreldes 2000. aastaga vähenenud vaid ühe protsendipunkti võrra;
I. arvestades, et meeste ja naiste vahel vahetegemine majandusharude ja ametikohtade lõikes ei ole vähenenud, pigem on see teatavates riikides isegi suurenenud;
J. arvestades, et naiste osalemine otsuste tegemises on soolise võrdõiguslikkuse otsustav näitaja, juhtivatel kohtadel olevate naiste osakaal äriühingutes ja ülikoolides jääb nõrgaks ja naispoliitikute või -teadlaste arv kasvab väga aeglaselt;
K. arvestades, et ikka veel kehtivad stereotüübid seoses naiste haridus- ja töövõimalustega aitavad kinnistada ebavõrdsust;
L. arvestades, et Lissaboni eesmärke majanduskasvu ja sotsiaalse turumajanduse edendamise osas saab saavutada vaid siis, kui kasutatakse täielikult ära naiste suurt potentsiaali tööturul;
M. arvestades, et on olemas pealesunnitud osalise tööajaga töö oht, eriti naiste jaoks, valik, mida surub neile tihti peale mõistliku hinnaga lastehoiukohtade vähesus;
N. arvestades, et paljud väljakutsed ja raskused mõjutavad rohkem naisi kui mehi, eelkõige tööhõive kvaliteet, abikaasa abistamine teatud valdkondades, nagu põllumajandus või kalandus ja väikesed pereettevõtted, tervishoid ja tööohutus ning emaduskaitse, samuti neid ähvardav suurem vaesuse oht;
O. arvestades, et nii meeste kui naiste tööhõivemäär on madalam maapiirkondades ja lisaks ei ole paljud naised ametlikul tööturul kunagi aktiivsed ning ei ole seega registreeritud töötutena ega lisatud töötusstatistikasse, mis viib eripäraste rahanduslike ja õiguslike probleemideni seoses õigusega emadus- ja haiguspuhkusele, pensioniõiguse saamisega ja juurdepääsuga sotsiaalkindlustusele ning probleemideni lahutuse korral; arvestades, et maapiirkondi mõjutab kahjulikult kvaliteetse tööhõive võimaluste vähesus;
P. arvestades, et olukord näitab halvenemise märke mõnede naiste rühmade osas, kes tihti puutuvad kokku üheaegselt mitme raskuse ja ohuga ning kogevad kahekordset diskrimineerimist, eriti puudega naised, naised ülalpeetavatega, eakad naised, vähemusse kuuluvad naised ja naissoost sisserändajad;
Q. arvestades, et siiani säilivad suured erinevused naiste ja meeste vahel kõikides teistes töökeskkonna kvaliteedi küsimustes, nt töö- ja eraelu ühitamises, töökorraldustes, mis ei rakenda täielikult inimeste võimeid, ning tervishoiu- ja tööohutuse valdkonnas; arvestades, et neist sõltuvate lastega naiste tööhõivemäär on ainult 62,4 %, võrreldes 91,4 % meeste puhul; arvestades, et naiste osalemist tööturul iseloomustab senini suurelt jaolt kõrge ja veelgi kasvav osalise tööaja osakaal – 31,4 % 27-liikmelises ELis 2007. aastal, võrreldes ainult 7,8 %ga meeste puhul, ning 76,5% kõikidest osalise tööajaga töötajatest on naised; arvestades, et ajutise töö lepingud on samuti levinumad naiste puhul (15,1 %, 1 protsendipunkt rohkem kui meestel); arvestades, et pikaajaline töötus on endiselt palju levinum naiste (4,5 %) kui meeste seas (3,5 %);
R. arvestades, et vaesuses elamise oht on suurem naistel kui meestel, eriti üle 65 aastas vanuses (21 % ehk 5 protsendipunkti rohkem kui meestel);
S. arvestades, et töö-, pere- ja eraelu ühitamise probleemi ei ole seni suutnud lahendada naised ega mehed;
T. arvestades, et sotsiaalpartneritel on meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse meetmete määratlemisel ja tegelikul elluviimisel Euroopa, riiklikul, piirkondlikul, valdkondlikul ja ettevõtete tasandil tähtis roll;
U. arvestades, et perekonnaelu ja kodutöödega seotud vastutuse jagamine meeste ja naiste vahel, eelkõige vanema- ja isapuhkuse kasutamise väärtustamine on hädavajalik tingimus naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja teostamiseks; ning et ema- ja õppepuhkuse lisamata jätmine kogutööaja hulka on diskrimineeriv ja seab naised tööturul halvemasse olukorda;
V. arvestades, et juurdepääs laste, vanurite ja teiste ülalpeetavate hooldamise teenustele on meeste ja naiste tööturul, hariduses ja väljaõppes võrdse osalemise seisukohast oluline;
W. arvestades, et struktuurifondide eeskirjades on märgitud, et liikmesriigid ja komisjon tagavad, et fondide kasutamise eri etappides toetatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning edendatakse sooliste küsimuste kaasamist,
1. tervitab komisjoni aruannet võrdõiguslikkuse kohta ning kordab naiste ja meeste võrdsete võimaluste ELi tasandi poliitika kahetist laadi: ühest küljest naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamine kõikides poliitikavaldkondades ja teisest küljest sihtmeetmete võtmine naiste diskrimineerimise piiramiseks, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniad, parimate tavade vahetamine, dialoog kodanikega ning avaliku ja erasektori algatused;
2. õhutab, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse saavutamiseks tuleb võidelda naiste vastu suunatud vägivallaga ; kutsub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles võtma selles valdkonnas kooskõlastatud meetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon arutaks uute meetmete võtmise võimalusi, et võidelda naiste vastu suunatud vägivallaga;
3. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühendama oma pingutusi organiseeritud kuritegevuse ja kaubandusvõrgustike vastases võitluses ning võtma vastu ja tugevdama õigus-, haldus-, haridus-, sotsiaalseid ja kultuurilisi meetmeid, mis vähendavad nõudlust prostitutsiooni järele;
4. kutsub komisjoni ja nõukogu üles looma selget õiguslikku alust võitluseks igasuguste naiste vastu suunatud vägivalla vormide vastu, kaasa arvatud kaubitsemine, ning võtma vastu otsust viia inimkaubanduse vastase võitluse poliitika ning sisserände- ja varjupaigaküsimuste, eriti õigust varjupaigale soolise represseerimise ja tagakiusamise alusel käsitlev poliitika ühenduse tasandile;
5. kutsub liikmesriike üles viivitamata ratifitseerima Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni;
6. on arvamusel, et üldine naiste osalemine otsuste tegemisel piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil ei ole piisav; palub komisjonil, liikmesriikidel ja parteidel arutada, millised meetmed võiksid olukorda parandada; märgib sellega seoses, et valimiskvootide kasutamisel on naiste esindatusele positiivne mõju;
7. juhib tähelepanu naiste poliitikas ja otsuste tegemisel osalemise ning valitsusvälistes organisatsioonides ja kodanikuühiskonna tegevuses osalemise suhtele; nõuab sellest tulenevalt tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid sellist osalemist edendavat tegevust;
8. rõhutab naiste aktiivse kaasamise tähtsust ametiühingutes, mille keskseks ülesandeks on naiste kaitsmine töökohal ja neile ettenähtud õiguste tagamine;
9. peab oluliseks, et naistel oleks suurem kontroll oma seksuaalsete ja soojätkamise õiguste üle; toetab seetõttu meetmeid ja tegevust, mille abil parandatakse naiste juurdepääsu seksuaal- ja soojätkamistervise teenustele ja tõstetakse teadlikkust nende õigustest ja kättesaadavatest teenustest;
10. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et viia ellu võrdõiguslikkuse süvalaiendamist sotsiaal-, tööhõive- ja sotsiaalse turvalisuse poliitika valdkondades, eelkõige kaitstud paindlikkuse strateegias, ja võidelda mis tahes diskrimineerimise vastu;
11. toetab meetmeid, mida edendavad Euroopa Sotsiaalfond ja programm PROGRESS aastateks 2007–2013, mis parandavad naiste olukorda tööturul ja aitavad vältida diskrimineerimist;
12. väljendab muret selle üle, et paaril viimasel aastal ei ole naiste ja meeste vahelise palgaerinevuse valdkonnas edu saavutatud; seega nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid hindaksid strateegiaid ja meetmeid selles valdkonnas ning otsustaksid, kui vaja, kehtestada koostöös sotsiaalpartneritega uusi meetmeid või uusi lähenemisviise kehtivate meetmete rakendamiseks, et olukorda parandada; toetab sellega seoses võrdsete võimaluste nõuandva komisjoni ettepanekut tugevdada selles valdkonnas kohaldatavaid Euroopa õigusakte, tehes tööandjatele kohustuseks teostada töötasude kontrolle ja arendada tegevuskavasid, mis kaotaksid palgalõhe; rõhutab vajadust kooskõlastatud meetmete järele, eeskätt Euroopa majanduskasvu ja tööhõivestrateegia ning paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete uue tegevustsükli raames;
13. väljendab muret naiste ebasoodsa olukorra üle tööturul, mille tulemusel koguvad nad vähem isiklikke õigusi pensionile ja teistele sotsiaalmaksetele, eriti süsteemides, kus õigus nendele põhineb peamiselt isiku sissemaksetel ja töisel sissetulekul;
14. palub liikmesriikidel toetada komisjoni tema riiklike meetmete rakendamise kontrolliga seotud tegevuses eesmärgiga hinnata võrdõiguslikkuse põhimõtte järgmist, eriti seaduslikke õigusi, pensioniskeeme ja sotsiaalkaitset;
15. palub ühenduse institutsioone ja liikmesriike, et need kuulutaksid 22. veebruari rahvusvaheliseks võrdse töötasu päevaks;
16. tunneb muret ühest küljest naiste ja meeste haridustaseme jätkuva lahknevuse pärast, kuna naised on parema haridusega kui mehed, ja teisest küljest olukorra pärast tööturul, kus naised saavad väiksemat palka, ebakindlamaid töökohti ja neid edutatakse aeglasemalt kui mehi; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid uuriksid selle olukorra põhjusi ja leiaksid sellele lahendusi;
17. on arvamusel, et soostereotüüpide kõrvaldamiseks meediast ja võrdsusel põhinevate käitumismudelite propageerimiseks töö- ja kodukeskkonnas tuleb neid väärtusi edasi anda koolis juba alates varasest noorusest;
18. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid asjakohaseid meetmeid, et võidelda stereotüüpide vastu hariduses ja tööhõives kõikidel tasanditel ja kõikides valdkondades, teavitada ja kaasata meediat, kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid sellesse pingutusse ning rõhutada meeste rolli võrdõiguslikkuse edendamisel;
19. soovitab liikmesriikidel jõuliselt propageerida kooliõpilaste võrdset kohtlemist ja võtta meetmeid soolise vahetegemise vastu töökohal, mis siiani eksisteerib hariduse valdkonnas, kus naisõpetajate osakaal lasteaias ja algkoolis ületab suurel määral nende osakaalu keskkoolis, mis on maskuliinsem ja tunnustatum, paremini tasustatav ja sotsiaalselt kõrgemini hinnatud;
20. teeb komisjonile ettepaneku uurida, milliseid meetmeid oleks võimalik võtta akadeemilise teadusliku ja tehnoloogilise uurimistegevuse edendamiseks naiste seas, et suurendada professionaalide pakkumist antud sektoris ja võtta arvesse ilmset nõudmist nende järele;
21. palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta täiendavaid meetmeid naiste tööturule juurdepääsu ja selles osalemise parandamiseks, eelkõige valdkondades, kus nad on alaesindatud, nagu kõrgtehnoloogia, teadus, täppisteadused ja inseneriteadus, ning naiste tööhõive kvaliteedi parandamiseks, eelkõige kõikidel tasemetel elukestva õppe ja haridusprogrammide abil, mis on sellel eesmärgil välja töötatud; soovitab tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel kasutada selle saavutamiseks Euroopa struktuurifonde;
22. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama tähelepanu abikaasade olukorrale, kes abistavad käsitöös, kaubanduses, põllumajanduses, kalanduses ja väikestes pere-ettevõtetes, lähtudes soolise võrdõiguslikkuse seisukohast ja võttes arvesse asjaolu, et naised on palju tundlikumas olukorras kui mehed; palub komisjonil muuta viivitamata direktiivi 86/613/EMÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega
EÜT C 359, 19.12.1986, lk 56. , et kõrvaldada kaudne diskrimineerimine, arendada positiivset võrdse kohtlemise kohustust ning parandada abistavate abikaasade õiguslikku olukorda;
23. kutsub liikmesriike üles välja töötama ühise omandi õiguslikku selgitust, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane kaitse sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja nende töö tunnustamine;
24. soovitab liikmesriikidel soodustada naisettevõtlust tööstussektoris ja anda naistele rahalist toetust ja professionaalse nõuande süsteeme äriühingu asutamiseks ning sobivat väljaõpet;
25. kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu emadusega seotud soodsate tingimuste olemasolule naiste jaoks, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad;
26. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu töötajate – kelle hulk suureneb – olukorrale, kes on ametlikult füüsilisest isikust ettevõtjad, aga keda võib tegelikult liigitada „majanduslikult sõltuvate töötajate” kategooriasse;
27. kutsub liikmesriike üles tunnustama ettevõtteid, kes võtavad meetmeid selle nimel, et edendada võrdõiguslikkust naiste ja meeste vahel ning hõlbustada tasakaalu töö- ja eraelu vahel, et edendada heade tavade levikut selles valdkonnas;
28. palub komisjonil ja liikmesriikidel pidada esmatähtsaks ja võtta eriti arvesse kaitsetumaid naiste rühmi, eriti puudega naisi, naisi ülalpeetavatega, eakaid naisi, vähemusse kuuluvaid naisi ja naissoost sisserändajaid, kinnipidamisasutuses asuvaid naisi, pöörata neile erilist tähelepanu ning välja töötada sihtmeetmed nende vajaduste rahuldamiseks;
29. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu ja rakendama vajalikke meetmeid, et toetada puuetega naisi, et nad saaksid areneda sotsiaalse elu, töö, kultuuri ja poliitika valdkondades, kus nad on endiselt alaesindatud;
30. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama sisserännanud naiste juurdepääsu haridusele ja tööhõivele, võttes vastu olemuslikke meetmeid, et võidelda kahekordse diskrimineerimisega, mille all sisserännanud naised tööturul kannatavad, ning luues neile soodsad tingimused, et minna tööturule ja ühitada oma töö- ja eraelu, samuti tagades sobiva kutseõppe;
31. tunneb heameelt komisjoni ja sotsiaalpartnerite konsultatsioonide üle, mille eesmärk on parandada õiguslikke ja muid raamistikke töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks; ootab huviga nende konsultatsioonide analüüsi tulemusi ja sellest tulenevaid ettepanekuid, eelkõige ettepanekuid, mis on seotud emapuhkuse ja selle lülitamisega kogutööaja hulka, vanemapuhkuse, isapuhkuse, lapsendamispuhkuse ja ülalpeetava eest hoolitsemise puhkusega; on lisaks seisukohal, et vanemapuhkust käsitlevat raamlepet saab parandada järgmistes punktides: ergutusmeetmete rakendamine, et julgustada isasid võtma vanemapuhkust, vanemapuhkust võtvate töötajate õiguste tugevdamine ning puhkuste korra, vanemapuhkuse paindlikumaks muutmine, pikendades selle kestust ja suurendades hüvitamist;
32. tuletab meelde, et igasugune poliitika töö- ja pereelu ühitamiseks peab põhinema isikute vaba valiku põhimõttel ning olema kohandatud elu erinevate etappidega;
33. kutsub liikmesriike üles esitama konkreetseid meetmeid võitluseks naiste ja meeste vahelise ebavõrdsusega, mis tuleneb katkestatud töömudelitest eelkõige emapuhkuse või ülalpeetavate eest hoolitsemise puhkuse tõttu, ja vähendama nende negatiivset mõju tööalasele edenemisele, palgale ja pensionile;
34. märgib, et töö-, pere- ja eraelu ühitamine on üks tööhõive suurendamise peamistest teguritest ja kutsub komisjoni üles koguma ja levitama parimaid tavasid selle kohta, kuidas tööelu paremini tasakaalustada ja meestel pereelus rohkem osaleda;
35. palub komisjonil ja liikmesriikidel tungivalt julgustada meeste osalemist soolise võrdõiguslikkuse poliitikate elluviimisel, eriti töö-, pere- ja eraelu ühitamisel;
36. palub liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel suurendada lapsehooldusteenuste ja ülalpeetavate isikute hooldusteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja juurdepääsu Barcelona eesmärkide kohaselt ja tagada, et nende teenuste kättesaadavus oleksid vastavuses naiste ja meeste täisajaga töötamise ajagraafikuga, kes hoolitsevad laste ja ülalpeetavate eest;
37. kutsub ettevõtete vastutavaid isikuid üles lülitama tööjõudu käsitlevasse halduskavasse paindlikud perepoliitika meetmed, et teha nais- ja meestöötajate jaoks pärast tööpausi tööle naasmine lihtsamaks;
38. juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu vaesuse feminiseerumisele ajal, kui naisi, eelkõige eakaid naisi ja üksikemasid, ohustab tõrjutus ja vaesus, ning palub neil tungivalt välja töötada meetmed selle suundumuse vältimiseks;
39. palub komisjonil ja liikmesriikidel arendada välja koolitus- ja rakendusmeetmed, mis võimaldavad kõigil asjaomastel huvirühmadel seostada oma tegevus oma pädevusala piires naiste ja meeste võrdsete võimaluste küsimusega, sealhulgas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiaga seotud mõju-uuringud;
40. nõuab tungivalt, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud asutused tagaksid olemasolevate vahendite – nagu juhendid naiste ja meeste võrdsete võimaluste põhimõtte kaasamiseks komisjoni tööhõivestrateegiatesse – tõhusa kasutamise;
41. nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et need tagaksid sobiva väljaõppe meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse mõõtme arvesse võtmiseks ametnikele, kes viivad ellu ühenduse programme riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil;
42. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid, mida on võimalik kasutada majanduskasvu ja tööhõive Lissaboni strateegia rakendamise edaspidisel jälgimisel, et võtta arvesse soolist mõõdet ja tagada poliitikate kohane rakendamine ja järelevalve;
43. tervitab Euroopa soolise võrdõiguslikkuse instituudi asutamist ja haldusnõukogu liikmete ametissenimetamist, millega on moodustatud instituudi juhtorgan; tunneb siiski muret selle pärast, et instituudi direktori töölevõtmine viibib ja nõuab tungivalt komisjonilt olukorra parandamist;
44. palub komisjonil Euroopa soolise võrdõiguslikkuse instituudi abiga lisada kandidaatriikidest ja potentsiaalsetest kandidaatriikidest pärit fakte ja statistikat tulevastesse naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse aastaaruannetesse;
45. palub liikmesriikidel ergutada sporditegemist ja tervislikke eluviise kogu elanikkonna seas, arvestades asjaolu, et naised osalevad spordis vähem;
46. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.
26.6.2008
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonI ARVAMUS
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonile
soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008
( 2008/2047(INI) )
Arvamuse koostaja:
Marian Harkin
ETTEPANEKUD
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon palub vastutaval naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
- võttes arvesse Dublinis asuva Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi uurimusi töö ja eraelu vahelise tasakaalu kohta ning Lissabonis 2000. aasta märtsis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi, milles püstitati eesmärk tõsta aastaks 2010 Euroopa Liidu tööhõive üldine tase 70 %-ni ja naiste tööhõive tase enam kui 60 %-ni, võttes ühtlasi arvesse Stockholmis 2001. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi, millega lisati vahe-eesmärk tõsta aastaks 2005 tööhõive üldine tase 67 %-ni ja naiste tööhõive tase 57 %-ni,
A. arvestades, et komisjoni aruandes soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008
Komisjoni aruanne nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Sooline võrdõiguslikkus aastal 2008 ( KOM(2008)0010 ). väidetakse, et kuigi naiste osaluse kasv tööelus jätkub, on naiste tööhõive kvaliteet endiselt küsitav, eelkõige naiste ja meeste palkade püsiva erinevuse, tööturul säilinud horisontaalse ja vertikaalse vahetegemise, naiste killustunud erialase karjääri ning töö ja pereelu keerulise ühitamise osas, mis kõik takistab võrdse kohtlemise saavutamist hariduses ja tööelus ning pensionieas; arvestades, et kaks kolmandikku osalise tööajaga töökohtadest ja samuti kõige ebakindlamad töökohad on naiste päralt;
B. arvestades, et Euroopa tööhõivestrateegiasse ei jää konkreetseid võrdõiguslikkuse suuniseid ega võrdsete võimaluste sammast;
C. arvestades, et seetõttu osutab 27 liikmesriigi ja kolme EFTA liikmesriigi 2007. aasta võrdlev analüüs asjaolule, et võrdõiguslikkuse süvalaiendamine tööhõivepoliitikas enamasti puudub;
D. arvestades, et naiste diskrimineerimine algab juurdepääsu saamisega koolituskohtadele, eriti suure tööpuudusega piirkondades, kus naiste võimalused hea koolituskoha ja seejärel hea töökoha saamiseks on kõrgemale kvalifikatsioonile vaatamata väiksemad;
E. arvestades, et naiste töö- ja elukorraldust iseloomustavad madalama tööaktiivsuse perioodid, mis mõjutavad nende tööle jäämise ja edu saavutamise suutlikkust, muudavad nad haavatavamaks tööturul ning avaldavad pikaajalist mõju pensionisätetele;
F. arvestades, et kaitstud paindlikkuse strateegia tekitab lootusi, kuid teda tuleb täiustada, rakendades tööhõivele eluetappidest lähtuvat lähenemist; arvestades, et kõik liikmesriigid ei saavuta Barcelona eesmärke aastaks 2010; arvestades, et ülalpeetavate pereliikmete (välja arvatud laste) hooldusasutusi ning mitteametlike kvalifikatsioonide tunnustamist ei ole poliitika strateegiatesse veel lisatud;
G. arvestades, et kuigi komisjoni aruanne sisaldab põhjalikku statistikat naiste tööhõive taseme, hariduse, otsuste tegemises osalemise ja vaesuse määra kohta ELi naiste hulgas võrreldes meestega, puuduvad selles puuete, vanuse, seksuaalse sättumuse, etnilise päritolu ja usutunnistuse kohta käivad andmed, olgugi et mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate naiste olukord on eriti raske,
1. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et viia ellu võrdõiguslikkuse süvalaiendamist sotsiaal-, tööhõive- ja sotsiaalse turvalisuse poliitika valdkondades, eelkõige kaitstud paindlikkuse strateegias, ja võidelda mis tahes diskrimineerimise vastu;
2. tuletab komisjonile meelde tema poolt vastuvõetud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid aastateks 2006–2010 ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, tagama eripoliitika väljatöötamine, et saavutada naiste ja meeste võrdne majanduslik sõltumatus, isikliku elu ja töö ühitamine, võrdne esindatus otsuste vastuvõtmisel, igasuguse soolise vägivalla ja seksuaalse ahistamise kaotamine ja sooliste stereotüüpide kaotamine;
3. kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult ühenduse õigusaktide sätteid, milles nõutakse naiste ja meeste võrdset kohtlemist tööturul, sealhulgas seoses töö saamise, töötingimuste, paindliku tööaja, karjääriarengu, edutamise, võrdse ja võrdväärse töö eest võrdse tasu saamise, töölt vabastamise, soolise diskrimineerimise juhtudel ümberpööratud tõendamiskohustuse, seksuaalse ahistamise ning rasedate, emaduse ja isaduse kaitsega, aga ka juurdepääsu taskukohastele kõrge kvaliteediga kaupadele ja teenustele, nagu lastehoiuteenused ning vanurite, puuetega inimeste ja muude ülalpeetavate eest hoolitsemise teenused, ja nende teenuste kättesaadavust;
4. juhib tähelepanu sellele, et hoolimata naiste tööhõive alal saavutatud suhtelisest kvantitatiivsest edust näitavad komisjoni esitatud andmed, et Euroopa keskmine erinevus meeste ja naiste tööhõive tasemes on endiselt kõrge (14,4 %), olles veelgi kõrgem üle 55 aasta vanuste rühma puhul (17,8 %) ja mõnes liikmesriigis, kus see ulatub enam kui 30 %-ni;
5. rõhutab, et ELis on loodud palju ebakindlaid tähtajalise lepinguga töökohti, mis kahjustab eelkõige naiste huve; kutsub sellest lähtudes komisjoni ja liikmesriike üles edendama töö ebakindluse vastaste meetmete võtmist; rõhutab, et normiks on tähtajatud töölepingud;
6. kutsub komisjoni üles võtma igas liikmesriigis vajalikke meetmeid võrdse tasustamise direktiivi tõhusaks rakendamiseks ja Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogul kokkulepitud eesmärgi saavutamiseks kvaliteetse lastehoiuteenuse suhtes; ühtlasi kutsub komisjoni üles tõhustama lapsehoolduspuhkuse direktiivi;
7. kutsub liikmesriike üles püüdlema naiste ja meeste võrdse majandusliku sõltumatuse ja kutsealase arendamise eesmärgi poole ning toetama ettevõtluse alustamise programme ja naiste vajadustele kohandatud laenude andmist, mis on suunatud naisettevõtjatele kõikidel tegevusaladel; tuletab komisjonile meelde sotsiaalpartnerite võrdõiguslikkuse tegevusraamistikku eesmärgiga julgustada tütarlapsi kaaluma laialdasemaid karjäärivõimalusi, eelkõige tehnilistel ja teaduserialadel;
8. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama koostöös asjaomaste organitega välja haridus- ja koolitusprogrammid, millega tagada kõrgelt haritud naistele nende kvalifikatsioonile ja koolitusele vastavad paremad töökohad, kõrgem töötasu ja suuremad karjäärivõimalused; kutsub liikmesriike üles võtma sihipäraseid meetmeid, et kaotada noorte naiste diskrimineerimine üleminekuetapil hariduselt koolitusele ja koolituselt kutsetööle;
9. teeb ettepaneku hariduspoliitika hoolikaks kavandamiseks, et vältida eelarvamusi naistele väidetavalt kättesaamatute elukutsete kohta, ja pakub välja, et juurdepääs juhtivatele ametikohtadele peaks soolise diskrimineerimise vältimiseks olema täielikult läbipaistev;
10. rõhutab juurdepääsu tähtsust olemasolevatele Euroopa ja riiklikele vahenditele, mis on suunatud aktiivselt naisi kaasavatele projektidele, ja palub komisjoni seoses struktuurifondide rakendamisega kutsuda liikmesriike üles püstitama võrdõiguslikkuse süvalaiendamise horisontaalse eesmärgiga kooskõlas olevad konkreetsed eesmärgid naiste osalemiseks rahastatavates programmides; kutsub komisjoni kaaluma suuniste väljatöötamist soolist võrdõiguslikkust arvestava eelarve koostamiseks struktuurifondides ja nende katsetamist katseprojektides;
11. toetab meetmeid, mida edendavad Euroopa Sotsiaalfond ja programm PROGRESS aastateks 2007–2013, mis parandavad naiste olukorda tööturul ja aitavad vältida diskrimineerimist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kõik soolise võrdõiguslikkuse parandamisele suunatud poliitikameetmed võtaksid täielikult arvesse naiste eriolukorda, kes puude, vanuse, seksuaalse sättumuse, etnilise päritolu või usutunnistuse tõttu kannatavad mitmekordse diskrimineerimise all, ja samuti nende naiste olukorda, kes puutuvad diskrimineerimisega kokku seotuse tõttu, ning diskrimineeritavate inimeste vanemate või abikaasade olukorda;
12. rõhutab selliste meetmete ja mehhanismide väljaselgitamise tähtsust, millega integreerida tööturule haavatavatesse rühmadesse kuuluvaid naisi; kutsub ühtlasi üles enam tunnustama mitteametliku hariduse osa selle protsessi toetamisel;
13. tuletab meelde oma 9. märtsi 2004. aasta resolutsiooni töö, pere- ja isikliku elu ühitamise kohta
ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 492. , milles paluti komisjonil teha ettepanek võtta vastu töö, pere- ja isikliku elu ühitamist käsitlev raamdirektiiv, mis võimaldaks muu hulgas täiendavate mehhanismide kasutuselevõttu, mis lubaks ülalpeetavate pereliikmete hoolduse jagamist naiste ja meeste poolt võrdselt ning kajastaks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi uurimusi töö ja eraelu vahelise tasakaalu kohta;
14. märgib, et demograafiliste muutuste tagajärjel on aastaks 2030 tööturul aktiivsete ja mitteaktiivsete inimeste suhe hinnanguliselt 2:1; kutsub komisjoni üles toetama hooldajate rolli tulevikuühiskonnas ja samuti neid, kes on perekondlike kohustuste täitmise tõttu sunnitud tööturult tagasi tõmbuma või töötavad osalise tööajaga lepingute alusel, poliitikate väljatöötamise abil, mis võimaldaks naistel ja meestel leida tasakaal töö-, hooldus- ja perekondlike kohustuste vahel, tagades sel moel töökohtade, sissetuleku ja pensioni kindluse; kutsub liikmesriike üles kavandama ja ellu viima sotsiaalse kaitse kavasid, milles võetakse arvesse naiste ja meeste konkreetset olukorda tööturul;
15. kutsub liikmesriike üles looma mehhanisme, millega tagatakse naiste ja meeste võrdne kohtlemine pensioniskeemides ja hinnatakse pensionireformide mõju naiste elule;
16. teeb ettepaneku, et komisjon jätkaks konsultatsiooni sotsiaalpartneritega, et selgitada välja ühenduse tasandil võetavad tegevussuunad töö, isikliku ja pereelu paremaks ühitamiseks, eesmärgiga parandada ja täiendada olemasolevat raamistikku ning viia ellu Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu eesmärgid;
17. tõstab esile tööandjate ja ametiühinguorganisatsioonide rolli naistele ja meestele õiglase töökorralduse loomisel ning liikmesriikide rolli kättesaadavate ja taskukohaste kvaliteetteenuste pakkumisel, heade tavade vahetamist töö ja pereelu parema ühitamise võimaldamise eesmärgil ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamist;
18. rõhutab naiste aktiivse kaasamise tähtsust ametiühingutes, mille keskseks ülesandeks on naiste kaitsmine töökohal ja neile ettenähtud õiguste tagamine;
19. nõustub sotsiaalpartnerite võrdõiguslikkuse tegevusraamistikus sisalduva ettepanekuga karjääri mittelineaarsete arengukäigumudelite loomiseks, mille puhul suurema kutsealase osalemise perioodid vahelduvad suurema osalusega perekonnaga seotud kohustuste täitmisel, mis oleks alternatiiviks naiste ja meeste tarbetult pika tööaja tavale;
20. kutsub komisjoni üles toetama koostööd ja partnerluse arendamist kõikide asjaomaste asutuste vahel, et soodustada töö, pere- ja isikliku elu paremat ühitamist Euroopa Pereliidu kontekstis;
21. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja soolist mõõdet arvesse võtvaid kvalitatiivseid näitajaid, mida on võimalik kasutada majanduskasvu ja tööhõive Lissaboni strateegia rakendamise edaspidisel jälgimisel;
22. kutsub komisjoni üles käivitama teabekampaaniaid soolise diskrimineerimise kohta ja lisama Euroopa Liidu haridusprogrammidesse sooline mõõde.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
25.6.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
38
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jan Andersson, Edit Bauer, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Proinsias De Rossa, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Roger Helmer, Karin Jöns, Ona Juknevičienė, Jean Lambert, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Maria Matsouka, Elisabeth Morin, Juan Andrés Naranjo Escobar, Csaba Őry, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Elisabeth Schroedter, Jean Spautz, Gabriele Stauner, Ewa Tomaszewska, Gabriele Zimmer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Jean Marie Beaupuy, Petru Filip, Donata Gottardi, Marian Harkin, Rumiana Jeleva, Sepp Kusstatscher, Roberto Musacchio, Csaba Sógor, Patrizia Toia, Glenis Willmott
25.6.2008
kultuuri- ja hariduskomisjonI ARVAMUS
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonile
soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008
( 2008/2047(INI) )
Arvamuse koostaja:
Maria Badia i Cutchet
ETTEPANEKUD
Kultuuri- ja hariduskomisjon palub vastutaval naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. on arvamusel, et soostereotüüpide kõrvaldamiseks meediast ja võrdsusel põhinevate käitumismudelite propageerimiseks töö- ja kodukeskkonnas tuleb neid väärtusi edasi anda koolis juba alates varasest noorusest;
2. soovitab liikmesriikidel jõuliselt propageerida kooliõpilaste võrdset kohtlemist ja võtta meetmeid soolise vahetegemise vastu töökohal, mis siiani eksisteerib hariduse valdkonnas, kus naisõpetajate osakaal lasteaias ja algkoolis ületab suurel määral nende osakaalu keskkoolis, mis on maskuliinsem ja tunnustatum, paremini tasustatav ja sotsiaalselt kõrgemini hinnatud;
3. teeb komisjonile ettepaneku uurida, milliseid meetmeid oleks võimalik võtta akadeemilise teadusliku ja tehnoloogilise uurimistegevuse edendamiseks naiste seas, et suurendada professionaalide pakkumist antud sektoris ja võtta arvesse ilmset nõudmist nende järele;
4. nõuab igasuguse soolise diskrimineerimise kaotamist töö tasustamisel hariduse, kultuuri, spordi ja kommunikatsiooni valdkonnas ning tunneb muret selle pärast, et osalise tööajaga ja ajutistel töökohtadel töötavad valdavalt naised, mis näitab, et töö- ja pereelu ning hariduse ühitamine sõltub põhiliselt naistest; palub sellega seoses liikmesriikidel suurendada jõupingutusi ülalpeetavatele isikutele pakutava abi ja lasteaedade avalike teenuste võrgu parandamiseks, et hõlbustada nii meestel kui naistel töö- ja pereelu ning hariduse ühitamist ja stimuleerida sellega perekonnaeluga seotud ülesannete võrdsemat jaotust ning suurendada naiste osalust elukestvas õppes ja töötamist juhtivatel ametikohtadel;
5. nõuab, et võetaks meetmeid, mis võimaldaksid suuremal arvul naistel töötada juhtorganites, eriti valdkondades, kus meeste ja naiste esindatus ei ole tasakaalus;
6. palub liikmesriikidel ergutada sporditegemist ja tervislikke eluviise kogu elanikkonna seas, arvestades asjaolu, et naised osalevad spordis vähem.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
24.6.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
29
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Maria Badia i Cutchet, Katerina Batzeli, Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Nicodim Bulzesc, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Christopher Heaton-Harris, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Ljudmila Novak, Dumitru Oprea, Zdzisław Zbigniew Podkański, Mihaela Popa, Christa Prets, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Thomas Wise
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Victor Boştinaru, Mary Honeyball, Elisabeth Morin, Ewa Tomaszewska, Cornelis Visser
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
16.7.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
30
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Hiltrud Breyer, Edite Estrela, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Esther Herranz García, Lívia Járóka, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Urszula Krupa, Roselyne Lefrançois, Astrid Lulling, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Karin Resetarits, Eva-Britt Svensson, Anne Van Lancker, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Gabriela Creţu, Lena Ek, Iratxe García Pérez, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Anna Hedh, Mary Honeyball, Marusya Ivanova Lyubcheva, Maria Petre, Zuzana Roithová, Heide Rühle
