A6-0226/2008
4.6.2008
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet
(KOM(2007)0530 – C6‑0318/2007 – 2007/0197(COD))
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Raportöör:
Giles Chichester
PE 400.717v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud teksti muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse muudetud tekst paksus kaldkirjas .
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida komisjoni ettepanekus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Välja jäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................43
eelarvekomisjonI ARVAMUS.......................................................................................47
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS......................................................52
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS.................................................80
MENETLUS..............................................................................................................................96
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet
( KOM(2007)0530 – C6‑0318/2007 – 2007/0197(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2007)0530 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0318/2007 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A6‑0226/2008 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Muudatusettepanek 1
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõiked 1 a ja 1 b (uued)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 a. juhul kui energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet luuakse, tuleks kaaluda kõiki 17. mai 2006. aasta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelises institutsioonidevaheline kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimis e kohta 1 ette nähtud rahastamise võimalusi;
1 b. nimetatud ameti loomisel kohaldatakse institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 ja Euroopa Parlament alustab läbirääkimisi teise eelarvepädeva institutsiooniga, et saavutada ameti rahastamise osas õige aegne kokkulepe kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega;
1 ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
Muudatusettepanek 2
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3) Töö, mida ERGEG on alates asutamisest teinud, on andnud positiivse panuse elektrienergia ja maagaasi siseturule.
Sektoris ollakse aga üldiselt seisukohal ja ka ERGEG ise on teinud ettepaneku, et riiklikud reguleerivad asutused võiksid vabatahtlikult teha koostööd ühenduse struktuuris, millel oleks selge pädevus ning õigus võtta mitmesugustel konkreetsetel juhtudel vastu reguleeriva iseloomuga üksikotsuseid.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Selgitus
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek 3
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 4 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(4 a) Liikmesriigid peaksid tegema tihedat koostööd, kõrvaldades takistused piiriüleselt kauplemiselt elektrienergia ja gaasiga, et viia ellu ELi energiapoliitika eesmärgid.
Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti (edaspidi: amet) loomine selle lünga täitmiseks vastaks kahele eesmärgile, milleks on ühenduse perspektiivi integreerimine riiklike reguleerivate asutuste tegevusse ning kaasa aitamine ühenduse võrdse kohtlemise ning Euroopa gaasi ja elektri jaotusvõrkudele võrdsete juurdepääsuvõimalust e tagamise põhimõtete tõhusamale järgimisele ning seega energia siseturu nõuetekohasele toimimisele.
Ühtlasi võimaldab amet riiklikel reguleerivatel asutustel tugevdada koostööd ühenduse tasandil ning osaleda ühiselt ühenduse mõõtmega ülesannete täitmisel.
Muudatusettepanek 4
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(6) Amet peaks tagama riiklike reguleerivate asutuste poolt direktiivide 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ kohaselt siseriiklikul tasandil täidetavate reguleerimisülesannete nõuetekohase kooskõlastamise ning vajadusel nende täiendamise ühenduse tasandil.
Seetõttu on äärmiselt oluline tagada ameti sõltumatus, tehniline ja reguleerimisalane võimekus, läbipaistvus ja tõhusus.
(6) Amet peaks tagama riiklike reguleerivate asutuste poolt direktiivide 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ kohaselt siseriiklikul tasandil täidetavate reguleerimisülesannete nõuetekohase kooskõlastamise ning vajadusel nende täiendamise ühenduse tasandil.
Seetõttu on äärmiselt oluline tagada ameti ja selle liikmete sõltumatus tarbijatest, energiatootjatest ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatest (nii avalikest ku i eraõiguslikest), ja ameti tegevuse vastavus ühenduse õigusaktidele , tehniline võimekus, võimekus kohaneda regulatiivsete arengutega , läbipaistvus , alluvus demokraatlikule kontrollile ja tõhusus.
Muudatusettepanek 5
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 7 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(7 a) Amet peaks süstemaatiliselt kontrollima, kas turgudel esineb turumoonutusi, ning vajaduse korral teavitama sellest Euroopa Parlamenti, komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi.
Selgitus
Amet peaks saama mitte ainult teavitada, vaid ka kontrollida turge ning hoiatada aegsasti Euroopa institutsioone ja riikide ametiasutusi.
Muudatusettepanek 6
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 8
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8) On asjakohane tagada riiklike reguleerivate asutuste koostöö raamistik.
See raamistik peaks hõlbustama elektri ja maagaasi siseturgu käsitlevate õigusaktide ühesugust kohaldamist kogu ühenduses.
Rohkem kui üht liikmesriiki käsitlevate juhtude puhul peaks ametil olema õigus vastu võtta üksikotsuseid.
See õigus peaks hõlmama vähemalt kaht liikmesriiki ühendavat infrastruktuuri, uute elektrivõrkudevaheliste ühenduste vabastamist siseturueeskirjade kohaldamisest ja rohkem kui ühes liikmesriigis asuvaid uusi gaasi infrastruktuure.
(8) On asjakohane tagada riiklike reguleerivate asutuste osaluse ja koostöö integreeritud raamistik.
See raamistik peaks hõlbustama elektri ja maagaasi siseturgu käsitlevate õigusaktide ühesugust kohaldamist kogu ühenduses.
Rohkem kui üht liikmesriiki käsitlevate juhtude puhul peaks ametil olema õigus vastu võtta üksikotsuseid.
See õigus peaks hõlmama vähemalt kaht liikmesriiki ühendavat infrastruktuuri, uute elektrivõrkudevaheliste ühenduste vabastamist siseturueeskirjade kohaldamisest ja rohkem kui ühes liikmesriigis asuvaid uusi gaasi infrastruktuure.
Muudatusettepanek 7
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(9) Kuna ametil on ülevaade riiklike reguleerivate asutuste tööst , peaks tal olema komisjoni nõustaja roll turu reguleerimise küsimustes.
Samuti tuleks ametilt nõuda komisjoni teavitamist, kui ta leiab, et põhivõrguettevõtjate vahelise koostöö tulemused ei ole vajalikul tasemel või kui riiklik reguleeriv asutus, kelle otsus on vastuolu suunistega, ei soovi järgida ameti arvamust .
(9) Kuna amet omab ülevaadet riiklikelt reguleerivatest asutustest ja teistest allikatest , peaks tal olema komisjoni , teiste ELi institutsioonide ja vähemalt kahe liikmesriigi reguleeriva asutuse nõustaja roll turu reguleerimise küsimustes.
Samuti tuleks ametilt nõuda komisjoni teavitamist, kui ta leiab, et põhivõrguettevõtjate vahelise koostöö tulemused ei ole vajalikul tasemel või kui riiklik reguleeriv asutus, kelle otsus on vastuolus suunistega, ei soovi järgida ameti arvamusi, soovitusi või otsuseid .
Muudatusettepanek 8
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 10
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10) Ametil peaks olema ka võimalik välja anda mittesiduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.
(10) Ametil peaks olema ka võimalik välja anda siduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.
Selgitus
Ametil peaksid olema vajalikud volitused, et täita oma olulist reguleerivat ülesannet tõhusa piiriülese koostöö tagamisel.
Muudatusettepanek 9
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 10 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10 a) Amet peaks vajadusel konsulteerima huvitatud isikutega ning andma neile mõistliku võimaluse kommenteerida kavandatud meetmeid, näiteks võrgueeskirjade ja -reeglite proj ekte.
Selgitus
Asjakohane konsulteerimine sidusrühmadega peaks olema ameti töö kõige olulisem osa.
Meetmete, näiteks võrgueeskirjade ja -reeglite projektide kavandamisel peaks avalikke arutelusid korraldama amet, mitte aga Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustikud (ENTSOd);
Muudatusettepanek 10
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 11
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11) Ameti struktuur peaks olema kohandatud vastavalt energeetikasektori konkreetsetele vajadustele.
Eelkõige tuleb täielikult arvesse võtta riiklike reguleerivate asutuste spetsiifilist rolli ja sõltumatust .
(11) Ameti struktuur peaks olema kohandatud vastavalt energeetikasektori konkreetsetele vajadustele.
Eelkõige tuleb täielikult arvesse võtta riiklike reguleerivate asutuste spetsiifilist rolli ja tagada nende sõltumatus .
Selgitus
Kolmanda energiapaketi sätete kavandamisel ja järgneval rakendamisel ei tule riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust mitte üksnes arvesse võtta, vaid ka tagada.
Muudatusettepanek 11
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 13
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13) Ametil peaksid olema vajalikud õigused reguleerimisülesannete teostamiseks sõltumatul ja tõhusal viisil.
Reguleerivate asutuste sõltumatus ei ole mitte ainult hea juhtimistava oluline põhimõte , vaid on ka turu usalduse tagamise põhitingimus.
Peegeldades olukorda riiklikul tasemel , peaks reguleerivate asutuste nõukogu tegutsema sõltumatult mis tahes muudest turuhuvidest ning mitte küsima ega võtma vastu juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraisikult.
(13) Ametil peaksid olema vajalikud õigused reguleerimisülesannete teostamiseks tõhusal , läbipaistval, põhjendatud ja eelkõige sõltumatul viisil.
Reguleerivate asutuste sõltumatus energiatootjatest ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjat est on hea juhtimistava oluline põhimõte ja turu usalduse tagamise põhitingimus.
Peegeldades olukorda riiklikul ja ühenduse tasandil , peaksid reguleerivate asutuste nõukogu ja selle liikmed tegutsema sõltumatult mis tahes muudest turuhuvidest , vältima huvi de konflikti ning mitte küsima ega vastu võtma juhiseid või aktsepteerima soovitusi üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraisikult.
Reguleerivate asutuste nõukogu peaks samal ajal järgima ühenduse õigusakte energia-, keskkonna-, energia siseturu- ja konkurentsipoliitika valdkonnas ning andma ELi institutsioonidele aru oma otsuste ja ettepanekute kohta.
Selgitus
Muudatusettepanekuga soovitakse määratleda ameti sõltumatust energiaturu osalistest, keda amet peab vahendama, ning demokraatlikku vastutust seoses ELi õiguse ja selle õigusloomeorganitega.
Määratletakse ameti demokraatlik vastutus.
Muudatusettepanek 12
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 14
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(14) Kui ametil on õigus teha otsuseid, peaks huvitatud isikutel protsessi säästlikkuse huvides olema õigus pöörduda apellatsiooninõukogu poole, mis on küll ameti osa, kuid on selle ameti mis tahes haldus- ja regulatiivstruktuurist sõltumatu.
(14) Kui ametil on õigus teha otsuseid, peaks huvitatud pooltel protsessi säästlikkuse huvides olema õigus esmalt pöörduda apellatsiooninõukogu poole, mis on küll ameti osa, kuid on selle ameti mis tahes haldus- ja regulatiivstruktuurist sõltumatu.
Apellatsiooninõukogu otsust peaks olema võimalik Euroopa Ühenduste Kohtus vaidlustad a.
Selgitus
Täpsustatakse poolte õigusi ameti otsuste vaidlustamiseks.
Muudatusettepanek 13
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 15
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(15) Ametit tuleks rahastada peamiselt Euroopa ühenduste üldeelarvest, lõivudest ja vabatahtlikest sissemaksetest.
Eelkõige peavad ameti käsutusse jääma vahendid, mille reguleerivad asutused praegu ühiselt Euroopa tasandi koostöösse panustavad.
Euroopa ühenduste üldeelarvest makstavate mis tahes subsiidiumide suhtes tuleks jätkata ühenduse eelarvemenetluse kohaldamist.
Lisaks peaks raamatupidamist auditeerima Euroopa Kontrollikoda vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) artiklile 91.
(15) Ametit tuleks rahastada peamiselt Euroopa Liidu üldeelarvest, lõivudest ja sissemaksetest.
Eelkõige peavad ameti käsutusse jääma vahendid, mille reguleerivad asutused praegu ühiselt Euroopa tasandi koostöösse panustavad.
Euroopa ühenduste üldeelarvest makstavate mis tahes subsiidiumide suhtes tuleks jätkata ühenduse eelarvemenetluse kohaldamist.
Lisaks peaks raamatupidamist auditeerima Euroopa Kontrollikoda vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) artiklile 91.
Selgitus
Vabatahtlike sissemaksete võimalus seaks kahtluse alla ameti läbipaistvuse ja sõltumatuse.
Muudatusettepanek 14
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 15 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(15 a) Pärast ameti töö alustamist peaks tema eelarve kuuluma pidevale hindamisele eelarvepädevate institutsioonide poolt lähtuvalt ameti töökoormusest ja tulemustest.
Hinnangu tulemusena peaks olema selge, kas ametile on antud piisavalt inim- ja rahalisi ressur sse.
Eelarvepädevad institutsioonid peavad tagama, et amet töötab võimalikult tõhusalt.
Selgitus
On oluline, et kulude ja inimressursside vajaduse üle toimuks korrapärane kontroll.
Muudatusettepanek 15
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 18 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(18 a) Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule mitte hiljem kui neli aastat pärast ameti loomist ning seejärel iga viie aasta järel aruande ameti konkreetsete ülesannete ja saavutatud tulemuste kohta, lisades asjakohased ettepanekud.
Selgitus
On oluline jälgida ameti tulemuslikkust ning sätestada võimalus seda vajadusel hiljem parandada.
Muudatusettepanek 16
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 19
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(19) Kuna liikmesriigid ei suuda üksinda piisavalt saavutada kavandatavate meetmete eesmärke, milleks on riiklike reguleerivate asutuste koostöö ühenduse tasandil, ning seetõttu on nende eesmärkide saavutamist parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(19) Kuna liikmesriigid ei suuda üksinda piisavalt saavutada kavandatavate meetmete eesmärke, milleks on riiklike reguleerivate asutuste osalus ja koostöö ühenduse tasandil, ning seetõttu on nende eesmärkide saavutamist meetmete ulatuse ja mõju tõttu parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
Muudatusettepanek 17
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 19 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(19 a) Amet peaks oma tegevusest aru andma Euroopa Parlamendile.
Selgitus
Euroopa Parlament peaks saama kontrollida ameti tegevust ja toimimist.
Muudatusettepanek 18
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Ameti asukoht on [koht] .
Kuni oma tööruumide valmimiseni tegutseb amet komisjoni ruumides.
4.
Ameti asukoht on Brüsselis .
Kuni oma tööruumide valmimiseni tegutseb amet komisjoni ruumides.
Selgitus
Ameti parim asukoht on Brüssel.
See vähendab sõidukulusid ja tagab lihtsama suhtluse energeetika ja transpordi peadirektoraadi ning Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustikega, mille asukoht jääb Brüsselisse, kuid samuti oluliste sidusrühmade ühendustega.
Elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (ERGEG) asub praegu Brüsselis ning tema töö on osutunud tõhusaks.
Brüssel on Euroopa pealinn, millel on parim ühendus kõigi teiste ELi liikmesriikide pealinnadega.
Muudatusettepanek 19
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Ameti toimingute liigid
Ameti ülesanded
Amet võib :
Artiklis 1 sätestatud eesmärgi täitmisel amet:
(a) esitada põhivõrguettevõtjatele adresseeritud arvamusi;
(a) esitab põhivõrguettevõtjatele adresseeritud arvamusi , soovitusi ja otsuseid seoses kõigi siseturu head toimimist puudutavate tehniliste küsimustega ;
(b) esitada reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi;
(b) esitab reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi;
(c) esitada komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi;
(c) esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi;
(d) võtta vastu üksikotsuseid konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud artiklites 7 ja 8 ;
(d) võtab vastu otsuseid konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud artiklites 6 kuni 8d ;
(d a) loob raamistiku riiklike reguleerivate asutuste koostööks;
(d b) jälgib Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesannete täitmist;
(d c) kehtestab majandus- ja tehnilisi tingimusi Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustike poolt väljatöötatud eeskirjade ja reeglite koostamiseks ning kinnitab need eeskirjad ja reeglid, et tagada energia siseturu tõhus ja turvaline toimimine;
(d d) kehtestab põhivõrguettevõtjate vahelised hüvitusmehhanismide metoodikad ja tariifid, mis põhinevad nende tegelike kulude hindamisel;
(d e) koordineerib asjaomaseid riiklikke reguleerivaid asutusi seoses nende tegevusega piirkondlikel elektri- või gaasiturgudel;
(d f) edendab koos komisjoniga energiaturgude piirkondadevahelist koostööd ning integreerib piirkondlikke energiaturge elektrienergia siseturuga;
(d g) kinnitab liikmesriikide poolt vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artikli 10 lõikele 1 ametisse määratud sõltumatud põhivõrguettevõtjad;
(d h) viib punktides (d a) kuni (d d) nimetatud küsimustes läbi üleeuroopalisi avalikke arutelusid;
Selgitus
Komisjoni ettepanek ei sisalda ELi raamistikku riiklike reguleerivate asutuste tõhusaks koostööks.
Ametil peavad olema reaalsed volitused, et tõhusalt tegelda piiriüleste küsimustega.
Ametil peab olema tugevam roll põhivõrguettevõtjate meetmete projektide algatamises, järelevalves ja kinnitamises, et tagada täielik kooskõla avalikkuse huvidega.
Ametil peaks olema keskne roll põhivõrguettevõtjate eeskirjade rakendamises ja täitmise tagamises.
Amet peab olema üldiselt kaasatud ELi võrgueeskirjade rakendusala ja sisu määramisse.
Selleks et hoida ära regulatiivse eikellegimaa tekkimine, kui riiklikud turud integreeruvad piirkondlikeks turgudeks, saab amet volitused koordineerida asjaomaseid riiklikke asutusi juhtimise, eeskirjade kehtestamise ja piirkondlike turgude jälgimise puhul.
Muudatusettepanek 20
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Amet võib komisjoni taotlusel või omal algatusel esitada komisjonile arvamuse kõikide küsimuste kohta, mis on seotud tema asutamise eesmärgiga.
Amet võib Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile arvamuse või soovituse kõikide küsimuste kohta, mis on seotud tema asutamise eesmärgiga.
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärk on edendada ameti ja Euroopa Parlamendi vahelist koostööd.
Muudatusettepanek 21
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Amet võib esitada oma arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2d lõikes 2 sätestatule Euroopa elektri põhivõrguettevõtj ate võrgustikule ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2d lõikes 2 sätestatule Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustikule nende tehniliste ja turureeglite, iga-aastase tööprogrammi kavandi ning 10-aastase investeerimiskava kavandi kohta .
3.
Amet kinnitab määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklis 2c ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklis 2c viidatud Euroopa elektri ja maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustike 10-aastase investeerimiskava , tagades mittediskrimineerimise, tõhusa konkurentsi ning energi a siseturu tõhusa ja turvalise toimimise .
Selgitus
10-aastase investeerimiskava peaks kinnitama amet.
Isereguleerimist ELi tasandil tuleb vältida.
Põhivõrguettevõtjate investeerimiskavade kinnitamine on riiklike reguleerivate asutuste ülesanne.
Seetõttu peaks üleeuroopalise 10-aastase investeerimiskava ELi tasandil kinnitama amet.
Investorid vajavad selget ja prognoositavat reguleerivat raamistikku.
Muudatusettepanek 22
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
10-aastane investeerimiskava peab sisaldama sätteid arukatele arvestitele ja võrkudele ülemineku kohta 10 aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.
Amet ja riiklikud reguleerivad asutused jälgivad põ hivõrguettevõtjate edusamme arukate arvestite ja võrkude väljaarendamisel.
Sellel eesmärgil koostatavad amet ja riiklikud reguleerivad asutused etappidega ajakava koos lõppeesmärgi saavutamise tähtajaga.
Amet tagab, et rakendatud teabe- ja sidesüsteemid, sh arukad arvestid ja võrgud, võimaldavad arendada energia siseturgu ja ei tekita mingeid uusi tehnilisi tõkkeid.
Muudatusettepanek 23
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 3 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 b.
Amet töötab välja ja võtab vastu suunised selgete ja objektiivsete aluspõhimõtete kehtestamise kohta võrgueeskirjade ühtlustamiseks määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklis 2ea ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklis 2e sätestatud korra kohaselt.
Amet võtab vastu Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustike koostatud võrgueeskirjade projektid määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklis 2eb ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artiklis 2ea sätestatud korra kohaselt ja kontrollib nende rakendamist.
Kui amet leiab, et põhivõrguettevõtjad ei ole suutnud võrgueeskirju rakendada, võib ta esitada komisjonile soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2eb lõikele 6a või määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2ea lõikele 6a.
Muudatusettepanek 24
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 3 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 c.
Amet koordineerib teabevahetust ELi ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahel.
Muudatusettepanek 25
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Juhul kui amet leiab, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2d lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2d lõikele 2 esitatud iga-aastase tööprogrammi kavand või 10-aastase investeerimiskava kavand ei taga mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist, esitab ta komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse.
4.
Juhul kui amet leiab, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2d lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2d lõikele 2 esitatud iga-aastase tööprogrammi kavand või 10-aastase investeerimiskava kavand ei taga mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist, või vastavust ühenduse õigusaktidega sätestatud energiapoliitikale , esitab ta Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse.
Selgitus
Käesolev muudatusettepanek on kooskõlas raportööri muudatusettepanekuga 9, milles kinnitatakse, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid olema rohkem kaasatud ameti tegevusse.
Muudatusettepanek 26
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Kui amet leiab, et tehnilised või turureeglid ei taga mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist, et tehnilised või turureeglid ei ole vastu võetud mõistliku aja jooksul või et põhivõrguettevõtjad ei ole suutnud tehnilisi või turureegleid rakendada, esitab ta komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2e lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2e lõikele 2 .
5.
Kui amet leiab, et tehniliste reeglite kavand ei ole vastu võetud mõistliku aja jooksul või et põhivõrguettevõtjad ei ole suutnud tehnilisi reegleid rakendada, võib ta komisjoni volituste delegeerimise kaudu ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2eb lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2ea lõikes 2 sätestatud määratlustele teha peatamisotsuseid ja esitada komisjonile ettepanekuid trahvide määramiseks .
Selgitus
Piiritletakse ameti õiguslik alus ning volitused teha konkurentsi- ja siseturu õiguse küsimustes peatamisotsuseid.
Sanktsioonide määramise pädevus jääb selge õigusliku aluse puudumise tõttu siiski komisjonile.
Muudatusettepanek 27
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 a.
Amet jälgib uute piiriüleste võimsuste ehitamist ning tagab kõnealuse protsessi kiirendamise tõhustatud piirkondliku koostöö piires.
Selgitus
Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on tagada uute piiriüleste võimsuste ehitamise jaoks kiire ja tõhus loa väljastamise kord ning hoida ära investeerimisprojektide elluviimise aeglustumine.
Muudatusettepanek 28
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 b.
Amet jälgib piiriüleste võimsuste arvestamist põhivõrguettevõtjate poolt ja tegelikku võrkudevahelist ühendusvõimsust (ko guvõimsust) ning lahendab ebaausa, diskrimineeriva või ebatõhusa piiriülese juurdepääsuga seotud probleeme.
Selgitus
Artiklit 6 tuleb tugevdada, et tagada ametile tõelised volitused piiriülese kaubanduse jälgimiseks.
Muudatusettepanek 29
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 c.
Ametil on võimalik kehtestada tulemuslikke sanktsioone, kui piiriülese k auplemise tõkkeid ei ole kõrvaldatud.
Selgitus
Artiklit 6 on vaja tugevdada selleks, et tagada ametile tegelikud volitused piirülese kauplemise kontrollimiseks ja meetmete võtmiseks mis tahes kaubandustõkete kõrvaldamisel.
Sõltumata sellest, kas ENTSO luuakse või mitte, peaksid ametil olema otsesed volitused sundida iga põhivõrguettevõtjat tema otsuseid järgima.
Kui ENTSO luuakse, on ülimalt oluline ameti volitusi ja kohustusi veelgi laiendada, et need oleksid kooskõlas ENTSO tegevusega.
Muudatusettepanek 30
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 d (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 d.
Ametil on volitused ja kohustus teha siduvaid otsuseid kõikides küsimustes, mis puudutavad juurdepääsu enam kui ühte lii kmesriiki hõlmavatele ühendatud põhivõrkudele ja nende kasutamist, kui asjaomased riiklikud reguleerivad asutused ei ole saavutanud ühist kokkulepet.
Selgitus
Artiklit 6 tuleb tugevdada, et tagada ametile tõelised volitused piiriülese kaubanduse jälgimiseks.
Muudatusettepanek 31
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Amet edendab riiklike reguleerivate asutuste ja piirkondlike reguleerivate asutuste vahelist koostööd .
Kui amet leiab, et selline koostöö nõuab siduvaid reegleid, teeb ta komisjonile asjakohased soovitused.
3.
Amet tagab piirkondlike ja ELi tasandi reguleerivate asutuste vahelise koostöö .
Kui amet leiab, et selline koostöö nõuab siduvaid reegleid, teeb ta komisjonile asjakohased soovitused.
Selgitus
Edendamine ei taga selle eesmärgi saavutamist, mille nimel amet asutati – milleks vastavalt käesoleva määruse (millega amet luuakse) artiklile 1 on kooskõlastada reguleerivate asutuste tegevust.
Muudatusettepanek 32
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Amet esitab mis tahes reguleeriva asutuse või komisjoni taotlusel arvamuse reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsuse vastavuse kohta direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 osutatud suunistele.
4.
Amet esitab mis tahes reguleeriva asutuse taotlusel arvamuse reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsuse vastavuse kohta direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 ja ühenduse energiapoliitikat sätestatavates ühenduse õigusaktides osutatud suunistele.
Selgitus
Laiendatakse ameti demokraatlikku vastutust ELi energiapoliitikat käsitlevate õigusaktide arvu võimaliku kasvu arvessevõtmiseks.
Muudatusettepanek 33
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Kui riiklik reguleeriv asutus ei järgi lõikes 4 osutatud arvamust nelja kuu jooksul alates arvamuse kättesaamisest, teavitab amet sellest komisjoni.
5.
Kui riiklik reguleeriv asutus ei järgi lõikes 4 osutatud arvamust nelja kuu jooksul alates arvamuse kättesaamisest, teavitab amet sellest komisjoni ja asjaomase liikmesriigi valitsust .
Selgitus
Lisaks komisjonile tuleks teavitada ka asjaomase liikmesriigi valitsust.
Muudatusettepanek 34
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Kui riiklikul reguleerival asutusel tekib konkreetse juhtumi puhul raskusi direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 antud suuniste tõlgendamisega, võib ta ametilt arvamust küsida.
Amet esitab oma arvamuse nelja kuu jooksul pärast komisjoniga konsulteerimist .
6.
Kui riiklikul reguleerival asutusel tekib konkreetse juhtumi puhul raskusi direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 antud suuniste tõlgendamisega, võib ta ametilt arvamust küsida.
Amet esitab oma arvamuse kahe kuu jooksul.
Selgitus
Muudatuseettepaneku eesmärk on tugevdada ameti sõltumatut nõuandvat võimu ja lühendada tähtaegu.
Muudatusettepanek 35
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 7 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
7 b.
Amet jälgib arenguid gaasi- ja elektriturgudel, eriti taastuvate energiaallikate juurdepääsu võrgule, tagades sellise juurdepääsuga seotud siseriiklike eeskirjade positiivse võrdlusuuringu ning hõlbustades sellist juurdepääsu teistes liikmesriikides.
Selgitus
Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on tagada taastuvate energiaallikate juurdepääsu eeskujude tegelik ja positiivne analüüs vastavalt rahvuslikule tavale ja iseärasustele ning hõlbustada positiivse tava levikut teistesse liikmesriikidesse.
Muudatusettepanek 36
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – lõige 1 – esimene a lõik(uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kui amet ei langeta kolme kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast otsust vabastuse andmise taotluse kohta kooskõlas käesoleva artikliga, siis langetab tema asemel otsuse Euroopa Komisjon.
Selgitus
Et vältida ametisisest institutsionaalset stagnatsiooni, kehtestatakse vaikimisi mehhanism, mis näeb ette, et ameti tõsise viivituse puhul vabastuse andmise kohta otsuse tegemisel läheb lõpliku otsuse tegemise õigus üle Euroopa Komisjonile.
Muudatusettepanek 37
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Amet edendab jõupingutusi anda praktiline kuju üleeuroopaliste võrgustike suunistele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1364/2006/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise kohta 1 .
Eelkõige võtab amet kõnealuseid suuniseid arvesse 10-aastase investeeringukava heakskiitmisel vastavalt artikli 6 lõikele 3.
_______________________
1 ELT L 262, 22.9.2006, lk 1.
Muudatusettepanek 38
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – lõige 2 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 b.
Amet võtab endale komisjoni nõudmisel oma eesmärgiga seotud konkreetseid lisaülesandeid.
Selgitus
Komisjonil peaks olema võimalus nõuda ametilt tema pädevuse piires selliste konkreetsete lisaülesannete täitmist, mis aitavad kaasa ühenduse energeetikavaldkonna reguleerijate koostööd reguleeriva raamistiku eesmärkide saavutamisele.
Muudatusettepanek 39
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 8 a
Energia salvestamine ja kriisiohjamine
1.
Amet määratleb aastaaruandes nõuded ELi hoidlatele – nii tsüklilisuse kui ka ohutuse seisukohast – ning sätestab suunised investeeringute tegemise kohta tootmis- ja edastusinfrastruktuuridesse.
2.
Amet koordineerib ühenduse tasandil riiklikke energiak riisi ohjamise mehhanisme.
3.
Amet koordineerib teabevahetust ELi ja kolmandate riikide põhivõrguettevõtjate vahel.
Selgitus
Käesolev muudatusettepanek täiendab raportööri muudatusettepanekut 18.
Ametil peab olema roll Euroopa energiaturu ja Euroopa energiapoliitika jälgimisel.
Kriisiohjamise koordineerimine ja vahetus kolmandate riikidega on samuti turgude toimimise parandamiseks üliolulised.
Muudatusettepanek 40
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 8 b
Konsulteerimine ja läbipaistvus
1 .
Enne meetmete võtmist konsulteerib amet avatud ja läbipaistval viisil ametlikult kõikide turuosaliste, tarbijate ja lõpptarbijatega, eelkõige seoses oma ülesandega põhivõrguettevõtjate suhtes.
Amet annab vajaduse korral huvitatud pooltele mõistliku võima luse kavandatud meetmeid kommenteerida ja avalikustab konsultatsioonide tulemused.
2.
Amet tagab oma tegevuse maksimaalse läbipaistvuse.
3.
Amet tagab vajaduse korral üldsusele ja huvitatud pooltele objektiivse, usaldusväärse ja kergesti kättesaadava t eabe eelkõige ameti töötulemuste kohta.
4.
Amet sätestab oma sise-eeskirjades lõigetes 2 ja 3 nimetatud läbipaistvuse nõuete rakendamise praktilise korra.
5.
Amet avaldab oma veebisaidil vähemalt haldusnõukogu, reguleerivate asutuste nõukogu ja apellat siooninõukogu kõigi koosolekute päevakorrad, taustadokumendid ja protokollid.
Muudatusettepanek 41
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 8 c
Energeetikasektori järelevalve ja aruandlus
1.
Amet jälgib arenguid gaasi- ja elektriturul, eriti gaasi ja elektri jaehindu ning direktiivides 2003/55/EÜ ja 2003/54/EÜ sätestatud nõuet tarbijate õiguste järgimise kohta.
2.
Amet avaldab gaasi- ja elektrituru arengut, sealhulgas tarbijatega seotud küsimusi käsitleva aastaaruande, milles ta määratleb energia siseturu väljakujundamist takistavad allesjäänud tõkked.
3.
Amet võib oma aastaaruande avaldamisel esitada Euroop a Parlamendile ja komisjonile arvamuse meetmete kohta, mida võiks võtta, et kõrvaldada lõikes 2 nimetatud tõkked.
Selgitus
Ametil on ülesanne esitada elektri- ja gaasituru arengu kohta iga-aastane aruanne ning õigus teha soovitusi energiaturgude vabastamise parandamiseks võetavate meetmete kohta.
Muudatusettepanek 42
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 d (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 8 d
Järelevalve, jõustamine ja karistused
1.
Amet võib pärast konsulteerimist komisjoniga määrata rahalisi karistusi põhivõrguettevõtjatele, kes ei ole täitnud oma artiklist 7 tulenevaid kohustusi või ei ole suutnud esitada ameti poolt oma üle sannete täitmiseks nõutud teavet.
Karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
2.
Riiklikud reguleerivad asutused koostöös ametiga vastutavad põhivõrguettevõtjate käesoleva määruse sätetest tulenevate kohustuste järgimise kontrollimise eest.
3 .
Kui karistus määratakse käesoleva artikli alusel, avaldab asutus asjaomaste põhivõrguettevõtjate nimed ning määratud rahalise karistuse summa ja põhjused.
Selgitus
Ameti käsutuses peaksid olema tõhusad jõustamismehhanismid, mis võimaldaksid tal oma ülesandeid tõhusalt täita.
Muudatusettepanek 43
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 10
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
10.
Haldusnõukogu võtab vastu artikli 14 lõikes 8 osutatud iga-aastase aruande ameti tegevuse kohta ning edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning kontrollikojale.
Aruanne sisaldab reguleerivate asutuste nõukogu poolt heaks kiidetud eraldi osa, mis käsitleb ameti reguleerivat tegevust asjaomasel aastal.
10.
Haldusnõukogu võtab vastu artikli 14 lõikes 8 osutatud iga-aastase aruande ameti tegevuse kohta ning artikli 8c lõikes 2 osutatud iga-aastase aruande gaasi- ja elektrituru arengute kohta.
Amet edastab iga-aastased aruanded hiljemalt 15. aprilliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele , Regioonide Komiteele ning kontrollikojale.
Aruanne ameti tegevuse kohta sisaldab reguleerivate asutuste nõukogu poolt heaks kiidetud eraldi osa, mis käsitleb ameti reguleerivat tegevust asjaomasel aastal.
Nimetatud viis ELi institutsiooni kas annavad heakskiidu ameti tegevusele ELi energia-, energia siseturu- ja konkurentsipoliitika rakendamisel või keelduvad sellest.
Parlament koostab soovitused artikli 10 lõikes 4 osutatud tö öprogrammi kohta.
Selgitus
Lisaks otsestele haldus- ja regulatiivsetele kohustustele on vaja, et amet määratleks ka peamised arengud ja tõkked gaasi- ja elektriturgudel.
Tarbijatega seotud aspektid peaksid kõnealuses aruandes olema nõuetekohaselt kajastatud.
Muudatusettepanek 44
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Haldusnõukogusse kuulub kaksteist liiget.
Neist kuus nimetab ametisse komisjon ning kuus nõukogu.
Ametiaeg on viis aastat ning sama isiku võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.
1.
Haldusnõukogusse kuulub kuus liiget.
Neist kaks nimetab ametisse komisjon , kaks nõukogu ning kaks Euroopa Parlament .
Haldusnõukogu liige ei tohi olla samal ajal ka Euroopa Parlamendi liige.
Ametiaeg on viis aastat ning sama isiku võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.
Muudatusettepanek 45
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees.
Ameti direktor osaleb arutelus , kui haldusnõukogu ei otsusta teisiti .
Haldusnõukogu tuleb korraliseks istungiks kokku vähemalt kaks korda aastas.
Haldusnõukogu tuleb korraliseks istungiks kokku vähemalt kaks korda aastas.
Ta tuleb kokku ka esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel.
Haldusnõukogu võib vaatlejana koosolekule kutsuda isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv.
Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi.
Haldusnõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.
3.
Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees.
Reguleerivate asutuste nõukogu esimees või tema esindaja ning ameti direktor osalevad arutelus hääleõiguseta .
Haldusnõukogu tuleb korraliseks istungiks kokku vähemalt kaks korda aastas.
Ta tuleb kokku ka esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel.
Haldusnõukogu võib vaatlejana koosolekule kutsuda isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv.
Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi.
Haldusnõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.
Selgitus
Haldusnõukogu otsused mõjutavad oluliselt reguleerivate asutuste nõukogu ning seepärast peaks reguleerivate asutuste nõukogu esimees või tema esindaja osalema vaatlejana haldusnõukogu koosolekutel.
Muudatusettepanek 46
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Haldusnõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku kohalolevate liikmete häältest.
4.
Haldusnõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku kohalolevate liikmete häältest , välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses või põhikirjas on sätestatud teisiti .
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärk on edendada ameti sõltumatust.
Muudatusettepanek 47
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 a.
Haldusnõukogu liikmed kohustuvad tegutsema sõltumatult ja avalikkuse huvides.
Sel eesmärgil teevad nad igal aastal avaliku kirjaliku avalduse kohustuste ja huvide kohta, milles osutatakse kas huvide puudumisele, mida võiks pidada nende sõltumatust ohustav aks, või mis tahes otsesele või kaudsele huvile, mida võiks pidada nende sõltumatust ohustavaks.
Need avaldused avalikustatakse.
Muudatusettepanek 48
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 5 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 b.
Haldusnõukogu täidab oma ülesandeid sõltumatult, objektiivselt ja avalikkuse huvides, küsimata ja aktsepteerimata mingeid juhiseid riiklikelt või piirkondlikelt valitsus asutustelt.
Muudatusettepanek 49
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 5 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 c.
Haldusnõukogu liige ei tohi olla samal ajal ka reguleerivate asutuste nõukogu liige.
Muudatusettepanek 50
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 5 d (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 d.
Haldusnõukogu võib ametist vabastada komisjoni ettepanekul ja Euroopa Parlamendi otsusega.
Euroopa Parlament võtab otsuse vastu absoluutse häälteenamusega.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 12.
Muudatusettepanek 51
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Haldusnõukogu nimetab pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist ametisse direktori, nagu on sätestatud artikli 13 lõikes 2.
1.
Haldusnõukogu nimetab reguleerivate asutuste nõukogu heakskiidul ametisse direktori, nagu on sätestatud artikli 13 lõikes 2.
Selgitus
Arvestades, et direktor juhib ametit ning võtab vastu ameti arvamused, soovitused ja otsused, peaks reguleerivate asutuste nõukogul olema direktori ametissenimetamisel selgelt määratletud ametlik roll.
Muudatusettepanek 52
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Haldusnõukogu nimetab ametisse reguleerivate asutuste nõukogu liikmed, nagu on sätestatud artikli 11 lõikes 1.
välja jäetud
Selgitus
Ameti sõltumatuse tagamiseks ei tohiks reguleerivate asutuste nõukogu liikmete ametisse nimetamine olla haldusnõukogu ülesanne.
Muudatusettepanek 53
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist ja pärast reguleerivate asutuste nõukogult artikli 12 lõike 3 kohase heakskiidu saamist iga aasta 30. septembriks vastu ameti järgmise aasta tööprogrammi ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.
Tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks iga-aastast eelarvemenetlust.
4.
Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist ja pärast reguleerivate asutuste nõukogult artikli 12 lõike 3 kohase heakskiidu saamist iga aasta 30. septembriks vastu ameti järgmise aasta tööprogrammi ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.
Tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks iga-aastast eelarvemenetlust , ning see avalikustatakse .
Muudatusettepanek 54
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 7
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
7.
Haldusnõukogu teostab distsiplinaarjärelevalvet direktori suhtes.
7.
Haldusnõukogu teostab distsiplinaarjärelevalvet direktori suhtes , konsulteerides seejuures reguleerivate asutuste nõukoguga .
Selgitus
Reguleerivate asutuste nõukogu ametlik roll direktori ametisse nimetamisel peaks olema selgelt määratletud, arvestades, et direktor juhib ametit ning võtab vastu ameti arvamusi, soovitusi ja otsuseid.
Muudatusettepanek 55
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 7 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
7 a.
Euroopa Parlament võib kutsuda haldusnõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liik mete küsimustele vastama.
Selgitus
Euroopa Parlament peaks saama kontrollida ameti tegevust ja toimimist.
Muudatusettepanek 56
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Artikkel 10 a
Haldusnõukogu aruandlus
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paluda haldusnõukogul esitada oma ülesannete täitmise aruande.
Muudatusettepanek 57
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 11 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Reguleerivate asutuste nõukogusse kuulub vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 22a ja direktiivi 2003/55/EÜ artiklis 24a sätestatule üks reguleeriva asutuse esindaja igast liikmesriigist ja üks hääleõiguseta komisjoni esindaja.
Iga liikmesriigi reguleeriv asutus nimetab ühe asendusliikme.
1.
Reguleerivate asutuste nõukogusse kuulub vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artiklile 22a ja direktiivi 2003/55/EÜ artiklile 24a igast liikmesriigist üks riiklike reguleerivate asutuste juhtidest või tema esindaja, ning lisaks üks hääleõiguseta komisjoni esindaja.
Igast liikmesriigist võib reguleerivate asutuste nõukogusse vastu võtta üksnes ühe riikliku reguleeriva asutuse esindaja.
Iga liikmesriigi reguleeriv asutus nimetab asendusliikme oma olemasoleva personali hulgast .
Muudatusettepanek 58
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 11 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Reguleerivate asutuste nõukogu teeb otsuseid oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
Igal liikmel või asendusliikmel on üks hääl.
3.
Reguleerivate asutuste nõukogu teeb otsuseid oma kohalolevate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
Igal liikmel või asendusliikmel on üks hääl.
Muudatusettepanek 59
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 11 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Reguleerivate asutuste nõukogu võtab vastu oma töökorra.
4.
Reguleerivate asutuste nõukogu võtab vastu oma töökorra.
Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, eelkõige tingimused, mille alusel üks liige saab teist esindada, ning vajaduse korral ka kvoorumitega seotud reeglid.
Töökord võib ette näha konkreetsed töömeetodid piirkondliku koostöö algatuste taustal esilekerkivate küsimuste arvestamiseks.
Muudatusettepanek 60
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 11 – lõige 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 a.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paluda reguleerivate asutuste nõukogu esimehel esitada oma ülesannete täitmise aruande.
Selgitus
Reguleerivate asutuste nõukogul peaks olema aruandekohustus nõukogu ja parlamendi ees.
Muudatusettepanek 61
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Enne artiklites 5, 6, 7 ja 8 osutatud arvamuste, soovituste või otsuste vastuvõtmist esitab reguleerivate asutuste nõukogu arvamuse direktorile.
Lisaks annab reguleerivate asutuste nõukogu oma pädevusvaldkonnas direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks.
1.
Enne artiklites 5, 6, 7 ja 8 , 8a, 8b ja 8c osutatud arvamuste, soovituste või otsuste vastuvõtmist annab reguleerivate asutuste nõukogu direktorile nõusoleku vastavalt artikli 14 lõikele 3 .
Lisaks annab reguleerivate asutuste nõukogu oma pädevusvaldkonnas direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks.
Direktor täidab oma ülesannet kooskõlas reguleerivate asutuste nõukogu otsustega, mis peaks energiaturu reguleerimise osas olema ameti ainus otsuseid tegev organ.
Muudatusettepanek 62
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Reguleerivate asutuste nõukogu esitab oma arvamuse direktorikandidaadi kohta vastavalt artikli 10 lõikele 1 ja artikli 13 lõikele 2.
Nõukogu peab selle otsuse tegema vähemalt oma liikmete kolme neljandikulise häälteenamusega.
2.
Reguleerivate asutuste nõukogu esitab oma nõusoleku direktorikandidaadi kohta vastavalt artikli 10 lõikele 1 ja artikli 13 lõikele 2.
Nõukogu peab selle otsuse tegema vähemalt oma liikmete kolme neljandikulise häälteenamusega.
Selgitus
Reguleerivate asutuste nõukogu ametlik roll direktori ametisse nimetamisel peaks olema selgelt määratletud, arvestades, et direktor juhib ametit ning võtab vastu ameti arvamusi, soovitusi ja otsuseid.
Muudatusettepanek 63
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 4 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4 a.
Euroopa Parlament võib kutsuda reguleerivate asutuste nõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 16.
Muudatusettepanek 64
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Ametit juhib direktor, kes on oma kohustuste täitmisel sõltumatu .
Olenemata komisjoni, haldusnõukogu ja reguleerivate asutuste nõukogu vastavast pädevusest ei taotle direktor juhiseid riiklikelt ega muudelt organitelt ega sellistele juhistele.
1.
Ametit juhib direktor, kes tegutseb vastavalt otsustele, mis on vastu võtnud reguleerivate asutuste nõukogu .
Olenemata komisjoni, haldusnõukogu ja reguleerivate asutuste nõukogu vastavast pädevusest ei taotle direktor juhiseid riiklikelt ega muudelt organitelt ega allu sellistele juhistele.
2.
Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu, pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi, vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle esitab komisjon pärast seda, kui nad on teatanud soovist osaleda konkursil.
Enne ametisse määramist võib haldusnõukogu valitud kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele.
2.
Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu pärast reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekut , pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi seoses energeetikasektoriga , vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle esitab komisjon pärast seda, kui nad on teatanud soovist osaleda konkursil.
Enne ametisse määramist kutsutakse haldusnõukogu valitud kandidaat esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele , ning tema kandidatuur tuleb Eu roopa Parlamendis hääletusel heaks kiita .
3.
Direktori ametiaeg on viis aastat.
Komisjon koostab üheksa kuu jooksul enne kõnealuse tähtaja lõppu hinnangu.
Hindamisel võtab komisjon arvesse eelkõige järgmist:
3.
Direktori ametiaeg on viis aastat.
Komisjon koostab üheksa kuu jooksul enne kõnealuse tähtaja lõppu hinnangu.
Hindamisel võtab komisjon arvesse eelkõige järgmist:
(a) ametiülesannete täitmine direktori poolt;
(a) ametiülesannete täitmine direktori poolt; ning
(b) ameti ülesanded ja nõuded järgmisteks aastateks.
(b) ameti ülesanded ja nõuded järgmisteks aastateks.
4.
The Administrative Board, acting on a proposal from the Commission, taking into account the evaluation report and only in those cases where it can be justified by the duties and requirements of the Agency, may extend the term of office of the Director once for not more than three years.
4.
Haldusnõukogu võib komisjoni ettepanekul pärast reguleerivate asutuste nõukoguga nõupidamist ja nende arvamuse põh jalikku kaalumist ning hindamisaruannet arvesse võttes pikendada direktori ametiaega üks kord kuni viieks aastaks üksnes juhtudel, kui see on õigustatud ameti ülesannete ja nõuete tõttu.
5.
The Administrative Board shall inform the European Parliament abo ut its intention to extend the Director's term of office.
Within a month before the extension of his/her term of office, the director may be invited to make a statement before the competent committee of the Parliament and answer questions put before its me mbers.
5.
Haldusnõukogu teavitab Euroopa Parlamenti oma kavatsusest pikendada direktori ametiaega.
Ühe kuu jooksul enne direktori ametiaja pikendamist võidakse ta kutsuda esinema parlamendi pädeva komitee ette ja vastama selle liikmete küsimustele.
Selline direktori ametiaja pikendamine tuleb Euroopa Parlamendis hääletusel heaks kiita.
6.
If the term of office is not extended, the Director shall remain in office until the appointment of his/her successor.
6.
Kui direktori ametiaega ei pikendata, jääb ta am etisse kuni järgmise direktori ametisse nimetamiseni.
7.
Direktori võib ametist vabastada üksnes haldusnõukogu otsusega, mis tehakse pärast reguleerivate asutuste nõukoguga nõupidamist .
Haldusnõukogu peab selle otsuse tegema vähemalt oma liikmete kolmenel jandikulise häälteenamusega.
7.
Direktori võib ametist vabastada üksnes haldusnõukogu otsusega, mis tehakse pärast reguleerivate asutuste nõukogult nõusoleku saamist .
Haldusnõukogu peab selle otsuse tegema vähemalt oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
8.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kutsuda direktorit üles esitama oma ülesannete täitmise aruannet.
8.
Lisaks artikli 10 lõikes 10 sätestatud tingimusele võivad Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuda direktorit üles esitama oma ülesannete täitmise aruannet.
(Tõlkija märkus: Euroopa Parlamendile esitatud KOM-teksti tõlkes on artikli 13 lõiked 4, 5 ja 6 jäänud eesti keelde tõlkimata)
Muudatusettepanek 65
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 14 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Direktor võtab vastu artiklites 5, 6, 7, ja 8 osutatud arvamused, soovitused ja otsused, mis vajavad reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekut.
3.
Direktor võtab vastu artiklites 5, 6, 7, 8, 8a, 8b ja 8c osutatud arvamused, soovitused ja otsused, mis vajavad reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekut.
Selgitus
Direktorilt peaks nõudma reguleerivate asutuste nõukogu arvamuste, soovituste ja eelkõige otsuste vastuvõtmist nii, et need saaksid praktikas jõustuda.
Muudatusettepanek 66
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 14 – lõige 4 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4 a.
Euroopa Parlament võib kutsuda direktori pädeva komisjoni ette esinema ja selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 17.
Muudatusettepanek 67
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 14 – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Direktor koostab igal aastal ameti järgmise aasta tööprogrammi projekti ja esitab selle enne sama aasta 30. juunit reguleerivate asutuste nõukogule ja komisjonile.
6.
Direktor koostab igal aastal ameti järgmise aasta tööprogrammi projekti ja esitab selle enne sama aasta 30. juunit reguleerivate asutuste nõukogule , Euroopa Parlamendile ja komisjonile.
Selgitus
On tähtis, et ameti tööprogrammide üle toimuks demokraatlik kontroll.
Muudatusettepanek 68
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 15 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Apellatsiooninõukogu liikmed määrab komisjoni ettepanekul ametisse haldusnõukogu pärast konkursil osalemise teatamist ja pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist.
2.
Apellatsiooninõukogu liikmed määrab komisjoni ettepanekul ametisse haldusnõukogu pärast avalikul konkursil osalemise teatamist ja pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist.
Enne ametisse määramist esinevad haldusnõukogu valitud kandidaadid Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ees ja vastavad selle komisjoni liikmete küsimustele.
Selgitus
Põhjendus võiks sedastada, et järjepidevuse huvides peaks apellatsiooninõukogu koosseisu ametisse nimetamisel või uuendamisel olema võimaldatud nõukogu osaline asendamine.
Muudatusettepanek 69
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 15 – lõige 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 a.
Euroopa Parlament võib kutsuda apellatsiooninõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmete küsimustele vastam a.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 17.
Muudatusettepanek 70
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 18 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Ameti tuludeks on eelkõige:
1.
Ameti tuludeks on eelkõige:
(a) ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa ühenduste üldeelarvesse (komisjoni jaotis);
(a) ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa ühenduste üldeelarvesse asjakohaste rubriikide all (komisjoni jaotis) vastavalt eelarvepädevate institutsioonide otsusele ja kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 47 ;
(b) artikli 19 kohaselt ametile makstavad lõivud;
(b) artikli 19 kohaselt ametile makstavad lõivud;
(c) liikmesriikide v õi nende reguleerivate asutuste vabatahtlik sissemakse;
(c) iga liikmesriigi kõikide riiklike reguleerivate asutuste rahaline sissemakse;
(c a) mis tahes esitatud alternatiivsed rahastamisviisid, eriti elektrienergia- ja gaasivoogude maksustamise kaudu; ning
(d) artikli 10 lõikes 6 nimetatud pärand, annetused või toetused.
(d) artikli 10 lõikes 6 nimetatud pärand, annetused või toetused.
Reguleerivate asutuste nõukogu lepib hiljemalt [...]* kokku iga liikmesriigi rahalise sissemakse taseme vastavalt artikli 18 lõike 1 punktile c.
* 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.
Muudatusettepanek 71
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 19 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Artikli 8 lõike 1 kohast vabastusotsust taotledes peab ametile maksma teenustasu.
1.
Artikli 8 lõike 1 kohast vabastusotsust või Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustikke puudutavaid spetsiifilisi või erinõuandeid, soovitusi, otsuseid või järelevalvetoiminguid taotledes peab ametile maksma teenustasu.
Selgitus
Selleks et suurendada ameti finantsautonoomiat ning arvestades ELi vähendatud eelarve probleemi, on ettepanek laiendada sätteid toetuse saamise kohta turult.
Muudatusettepanek 72
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 20 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Direktor koostab igal aastal hiljemalt 15. veebruariks esialgse eelarveprojekti, mis sisaldab tegevuskulusid ja eeloleva rahandusaasta tööplaani, ning edastab esialgse eelnõu haldusnõukogule koos esialgse ametikohtade loeteluga.
Igal aastal esitab haldusnõukogu direktori koostatud projekti alusel ameti järgmise majandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni.
Selle kalkulatsiooni, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu projekti, edastab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.
Enne kalkulatsiooni vastuvõtmist esitatakse direktori koostatud projekt reguleerivate asutuste nõukogule, kes võib projekti kohta arvamuse esitada.
1.
Direktor koostab igal aastal hiljemalt 15. veebruariks esialgse eelarveprojekti, mis sisaldab tegevuskulusid ja eeloleva rahandusaasta tööplaani, ning edastab esialgse eelnõu haldusnõukogule koos esialgse ametikohtade loeteluga.
Igal aastal esitab haldusnõukogu direktori koostatud projekti alusel ameti järgmise majandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni.
Selle kalkulatsiooni, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu projekti, edastab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.
Enne kalkulatsiooni vastuvõtmist esitatakse direktori koostatud projekt reguleerivate asutuste nõukogule, kes võib projekti kohta põhjendatud arvamuse esitada.
Selgitus
Direktoril on keskne reguleeriv roll.
Eespool öeldut arvesse võttes ning selleks, et tagada direktori regulatiivne sõltumatus, peaks direktor olema esimene, kes saab reguleerivate asutuste nõukogult põhjendatud arvamuse.
Muudatusettepanek 73
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 25 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Haldusnõukogu võib vastu võtta sätteid, mis lubavad liikmesriikide ekspertidel töötada ameti juures lähetuses.
4.
Haldusnõukogu võib vastu võtta sätteid, mis lubavad liikmesriikide ekspertidel töötada ameti juures lähetuses erandjuhtudel .
Selgitus
Kui tööle võetakse liiga palju riiklike asutuste ja reguleerivate asutuste lähetatud töötajaid, vähendaks see ameti sõltumatust ning seda võimalust tuleks kasutada vaid erandjuhtudel.
Muudatusettepanek 74
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 30 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon viib ameti tegevuse osas läbi hindamise.
See hõlmab ameti saavutatud tulemusi ja töömeetodeid, pidades silmas ameti eesmärki, ning käesolevas määruses määratletud volitusi ja ülesandeid ning iga-aastaseid tööprogramme.
1.
Komisjon viib ameti tegevuse osas läbi hindamise.
See hõlmab ameti saavutatud tulemusi ja töömeetodeid, pidades silmas ameti eesmärki, ning käesolevas määruses määratletud volitusi ja ülesandeid ning iga-aastaseid tööprogramme.
Hindamine põhineb ulatuslikul konsulteerimisel.
Selgitus
Täpsustatakse hindamismeetodit ja selle kasulikkust ameti programmide väljatöötamisel.
Muudatusettepanek 75
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 30 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Komisjon esitab esimese hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt neli aastat pärast esimese direktori ametisseastumist.
Edaspidi esitab komisjon hindamisaruande hiljemalt iga viie aasta järel.
2.
Komisjon esitab esimese hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kolm aastat pärast esimese direktori ametisseastumist.
Edaspidi esitab komisjon hindamisaruande hiljemalt iga kolme aasta järel.
SELETUSKIRI
Sissejuhatus
Käesoleva määrusega seotud arutelude käigus veendus raportöör järjest enam vajaduses minna kaugemale komisjoni ettepanekust energiasektorit reguleerivate asutuste koostööameti loomise kohta ning luua amet, millel oleks rohkem sõltumatust ja otsuste tegemise volitusi.
Raportöör on arvamusel, et kui ameti eesmärk on tõhusalt panustada integreeritud ja konkurentsvõimelise Euroopa Liidu energiaturu arendamisse, siis on tal vaja laialdasemaid komisjonist sõltumatuid volitusi, et lahendada piiriüleseid olukordi ja tagada tulemuslik koostöö põhivõrguettevõtjate ja energeetikasektorit reguleerivate riiklike asutuste vahel.
Seetõttu soovitatakse käesolevas raporti projektis esitatud muudatusettepanekutes anda ametile olulisi uusi otsuste tegemise volitusi – eeskätt tehniliste eeskirjade koostamise ja ENTSOde investeerimiskavade osas – ning suuremat regulatiivset ja finantssõltumatust.
Kuid suuremate volituste ja sõltumatusega peaks kaasnema ka suurem aruandluskohustus – parlamendi ja peamiste sidusrühmade ees.
Seetõttu teeb raportöör ameti uute volituste tasakaalustamiseks ettepaneku oluliselt suurendada ameti konsulteerimiskohustust, tema läbipaistvust ja aruandekohustust parlamendi ees.
Tuleks kogu aeg silmas pidada, et kolmandat energiapaketti tuleb käsitleda kui paketti, milles amet on peamine valdkondadevaheline element.
Roll, volitused ja kohustused, mille parlament käesoleva määrusega ameti jaoks vastu võtab, peavad olema kooskõlas teiste paketis sisalduvate direktiivide ja määruste eelnõudega – eriti kui need on seotud ENTSOde volituste ja kohustustega.
Õigusküsimused: institutsiooniline tasakaal ja ameti volitused
Euroopa Parlament mõistab institutsioonilise tasakaalu põhimõtte tähtsust, mille kaitsmise kohustus on asutamiselepinguga pandud Euroopa Komisjonile.
Käesoleva raporti projekti koostamisel oli raportöör teadlik peamistest õiguspõhimõtetest, mis sätestati Euroopa Kohtu pretsedendiõiguses 1958. aasta Meroni otsusega (ja teiste kohtuasjadega):
· delegeeriv asutus ei tohi anda teisele organile üle volitusi, mis on erinevad nendest volitustest, mis on tal endal vastavalt asutamislepingule ning mis ei ole seotud samade ülesannetega; ning
· ei ole võimalik delegeerida suure diskretsiooniga volitusi paljude eri eesmärkide ja ülesannete vahel, veeretades nii ära vastutuse ja vältides poliitilist kontrolli.
Sellest lähtudes on olemasolevatele Euroopa asutustele usaldatud peamiselt teabe- ja koordineerimisülesandeid, millega kaasneb õigus kasutada otsuste tegemise volitusi (millel on siduv mõju kolmandatele isikutele) ainult üksikjuhtudel.
Kuid igal asutusel on oma institutsiooniline keskkond ning asutuse võimupiirkond tuleks välja töötada eelkõige lähtudes vajadustest konkreetses sektoris, milles asutus toimima hakkab.
Uue ameti loomisel energeetikasektoris peaksime me arvestame just seda lähenemisviisi.
Raportöör on üldiselt seisukohal, et tema muudatusettepanekud ei mõjuta kesksete Meroni põhimõtete olemust.
Mõte, et amet saab käesolevas raportis esitatud muudatusettepanekute alusel suure diskretsiooni, on küsitav.
Olukord on täiesti erinev Meroni asjas käsitletud olukorrast, kus volitatud asutus pidi kaaluma "kaheksa erinevat eesmärgi" tähtsust.
Amet langetab otsuseid, milleks on vaja anda väga tehnilisi hinnanguid; amet ei kasuta sellist diskretsiooni, milleks on vaja teha valikuid avalikkuse paljude erinevate ja vastuoluliste huvide vahel.
Tegelikult ei hõlma ametile muudetud artikliga 4 antud ülesanded üldisi regulatiivseid volitusi ega üldist hinnanguvabadust, mida võiks võrdsustada „energiapoliitika” väljatöötamisega (isegi mitte osaliselt).
Esitatud muudatusettepanekutes on võimalus võtta vastu siduvaid otsuseid piiratud üksikotsuste või eeskirjadega, mis käsitlevad kitsalt tehnilisi küsimusi ja on vajalikud selleks, et tagada energia siseturu tõhus ja turvaline toimimine.
Artikli 6 lõike 3 muudatusettepanekud selgitavad seda lähenemisviisi: ametile antakse volitused kiita heaks ainult (ENTSO koostatud) eeskirju, mis on seotud võrgu tehnilise toimimisega.
Teisest küljest annab amet nende eeskirjade suhtes, mis on peamiselt seotud konkurentsi ja turueeskirjadega, komisjonile ainult nõu.
Kuna ameti jaoks on puhtalt tehniliste eeskirjade vastuvõtmine asjakohane ja puhtalt tehniline ülesanne, siis võtab komisjon õigustatult üle ülesanded seoses turueeskirjadega, kuna need on seotud konkurentsipoliitikaga.
Meroni asjas kehtestatud põhimõtteid tuleb seetõttu vaadelda kontekstis, mitte aga kohaldada lihtsustatult ja liiga konservatiivselt.
Energiasektorit reguleerivate asutuste koostööameti puhul (mille õiguslik alus on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 95) on vaja Meroni põhimõtted hoolikalt ümber hinnata.
Ameti juhtimine ja ülesehitus
Ameti ülesehituse ja toimimise kohta esitatud muudatusettepanekud on koostatud selleks, et tagada tõhusaim tasakaal vajaliku regulatiivse sõltumatuse ja nõuetekohase poliitilise kontrolli vahel.
Raportöör lähtub põhimõttest, et ameti sõltumatus on ülimalt tähtis mitte ainult ameti tulemuslikkuse, vaid ka usaldusväärsuse mõttes.
Sellest lähtuvalt esitab raportöör oma muudatusettepanekutes järgmised olulised muudatused:
· Regulatiivsete asutuste nõukogu ja parlamendi suurem roll ameti direktori ametisse nimetamises.
Direktori nimetab ikka ametisse haldusnõukogu, kuid vähemalt kahest kandidaadist koosneva nimekirja alusel, mille on esitanud regulatiivsete asutuste nõukogu, mitte aga komisjon.
· Tõhusam ja läbipaistvam haldusnõukogu.
Koosseisu optimeeritakse tunduvalt ning selles on kokku viis liiget, kellest komisjon ja nõukogu nimetavad kumbki kaks; kuid selles on ka Euroopa Parlamendi nimetatud esindaja, et tagada õiguslooja seisukohtade kajastamine.
Liikmed peavad tegutsema sõltumatult ning tegema oma sõltumatust ohustada võivate kohustuste ja huvide kohta avalduse.
· Kiire otsuste tegemise tagamiseks ameti poolt kehtestatakse otsuste tegemiseks tähtaeg.
Amet peab tegema otsused määratud tähtaja jooksul - soovitatakse kolme kuud.
Kui amet ei ole selle tähtaja jooksul otsust langetanud, läheb otsuse tegemise õigus üle komisjonile.
Sellega välditakse institutsionaalset tegevusetust ja ebakindlust turul.
Samuti annab see komisjonile sobiva järelevalve- ja kontrollimehhanismi.
· Ameti suurem finantssõltumatus.
Ametile antakse suuremad volitused teenida raha turul (osutatud teenuste / tehtud otsuste eest) ja riiklikelt reguleerivatelt asutustelt.
Kokkuvõttes tugevdavad need ettepanekud ameti regulatiivset sõltumatust, tagades samal ajal tõhusa poliitilise vastutuse.
Eelkõige suureneb ameti aruandekohustus parlamendi ees.
Konsulteerimine, järelevalve ja aruandlus
Ametile siduvate volituste andmiseks (sammuga, mis tugevdab tema vastavust Meroni põhimõtetele) oleks kõige õigem luua asjakohane õigusraamistik, mis tagab konsulteerimise kõigi mõjutatud pooltega; annab ametile selgelt määratletud läbipaistvuse kohustuse; ning eelkõige suurendab ameti aruandekohustust (teabe esitamise ja aruandluse kaudu) Euroopa Parlamendi ees.
Sellel eesmärgil toovad uued kavandatavad artiklid 8 b (uus) ja 8 c (uus) kavandatavasse määrusesse sisse energiasektorit reguleerivate asutuste koostööametit puudutavad täpsed nõuded:
· konsulteerida kõigi asjaomaste pooltega määruse alusel võetavate meetmete osas;
· tagada ameti sise-eeskirjades sätestatud korra abil suur läbipaistvus ning lihtne teabe kättesaadavus; ning
· teostada järelevalvet gaas i- ja elektrituru arengute üle – eelkõige tarbijaid puudutavates küsimustes – ning esitada parlamendile ja komisjonile igal aastal aruanne, milles on vajadusel esitatud ettepanekud meetmete võtmiseks, et parandada turgude avamist.
Kokkuvõte
Kolmanda energiapaketi eesmärk on suunata energiaturgu, mis veel kümme aastat tagasi põhines monopolisüsteemil, vabastamise etapist järkjärgult tõelise ja jätkusuutliku konkurentsi suunas.
Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks regulatiivsete protsesside ja turusuundumuste vahelisi suhteid juhtida lähenemisviisi abil, mis:
· on mõeldud tuleviku turuolukorra jaoks (s.t tulevikku suunatud lähenemisviis), kus turutingimused on palju konkurentsitihedamad ja mitmekesisemad; ning
· keskendub konkurentsiõiguse rakendamisele, et vähendada nii palju kui võimalik eelnevat reguleerimist, mida kohaldatakse üksikjuhtumi põhiselt.
Euroopa tasandil saab kõnealuste eesmärkide saavutamist taotleda konkurentsiraamistiku ja eelneva reguleerimise eeskirjade ühtlustamisega.
See tähendab, et energeetikasektori reguleerimist järjest vähendatakse, kuni ainsad kehtivad eeskirjad on konkurentsieeskirjad.
Seejuures tuleb tähelepanu juhtida asjaolule, et kui tõhusat konkurentsikeskkonda ei saavutata, etendab sektoripõhine reguleerimine endiselt olulist rolli.
Energeetikasektori saab allutada peamiselt konkurentsieeskirjadel põhinevale süsteemile niipea, kui on kokku lepitud, et kõnealune sektor ei ole enam loomulik monopol, vaid on muutunud „normaalseks” sektoriks.
Seetõttu on Euroopa energiaturu tuleviku ja selle arengu seisukohalt pärast kolmanda energiapaketi rakendamist vaja, et energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet etendaks olulist rolli.
Seepärast tuleb ameti volitusi ja sõltumatust edendada kaugemale ja edasi komisjoni pakutud tasemest.
7.5.2008
eelarvekomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet
( KOM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD) )
Arvamuse koostaja:
Jutta Haug
LÜHISELGITUS
Komisjoni ettepanek
Finantsmõju
Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti kogukulud on hinnanguliselt umbes 6–7 miljonit eurot aastas, millest 5 miljonit eurot moodustab personalikulu (võttes aluseks Euroopa komisjoni töötajate keskmise personalikulu inimese kohta, s.o 0,117 miljonit eurot aastas, mille hulka on arvestatud ka hoonetega seotud kulud ja asjaomased halduskulud), 1 miljon eurot on tegevuskulud (koosolekud, uuringud, samuti tõlkimine, kirjastustegevus, suhtekorralduse kulud) ning ülejäänu on kapitalikulud (vallasvara omandamine ja sellega seotud kulud) ja lähetuskulud.
Ameti aastased kogukulud rahastab ühendus toetusena.
Amet saab piiratud tulu kolmandate isikute makstavast tasust, mida nad peavad maksma, kui amet võtab vastu teatavad otsused.
Töötajad
Komisjoni ettepanek näeb ette, et energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti töötajate arv piirduks tema ülesandeid silmas pidades 40–50 inimesega.
See hinnang põhineb riiklike reguleerivate asutuste personalivajaduse analüüsil ja kavandatavate ülesannete jaoks vajalike minimaalsete ressursside analüüsil, pidades eelkõige silmas võimalusi sünergia tekkeks, rakendades riiklike reguleerivate asutuste vahendeid ameti tööle kaasa aitamiseks.
Komisjoni sõnul on kavandatud töötajate arv kooskõlas kõnealuste asutuste vajadustega.
Lisaks väidab komisjon, et kui ta püüaks ameti ülesandeid ise täita, oleks töötajaid vaja palju rohkem.
Hinnang
Eelarve seisukohast näeb arvamuse koostaja seoses energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti loomisega mõningaid probleeme ja seda rahastamisega seotud selgusetuse tõttu.
Probleemid puudutavad järgmisi punkte:
1) Loodavat energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööametit tuleb rahastada mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) alamrubriigist 1a, mille varud on muutunud eriti piiratuks.
Selles rubriigis oli ümberplaneerimine juba vajalik, et jõuda kokkuleppele Galileo rahastamises.
Sellest tulenevalt on alamrubriigi 1a järelejäänud varu 2008. aastaks 0.
Uue ameti rahastamine ei kajastu ei komisjoni viimases 31. jaanuari 2008. aasta rahastamiskavas ega 2009. aasta poliitilisele strateegiale lisatud tabelites, milles märgitakse lihtsalt, et ameti tegevust rahastatakse muude meetmete (peamiselt sellised meetmed, mille suhtes kehtivad institutsioonilised õigused) rahastamise kärpimise kaudu transpordi ja energeetika poliitikavaldkonnas .
Täpsemaid üksikasju ei ole rahastamise kohta esitatud.
Komisjon kinnitas eelarvekontrollikomisjonile, et tema eesmärk on ametit rahastada vähendamata alamrubriigi 1a varu, s.t ümberpaigutamise kaudu nendelt eelarveridadelt, mille suhtes ei kohaldata kaasotsustamist.
Komisjon ei ole veel suutnud täpsustada, kuidas seda tehakse.
Samas, isegi kui see vangerdus jätaks varu paberil puutumata, tähendaks see ameti rahastamiseks alamrubriigi 1a viimase vabalt kasutada oleva varu kasutamist ja seda, et tulevikus esilekerkivate uute prioriteetide puhul on vajalik ametlik ümberplaneerimine (mille vajalikkust on juba mainitud seoses kavandatava Euroopa Elektroonilise Side Turu Ameti loomisega).
Arvamuse koostajale tundub see vastuvõetamatu (vt muudatusettepanek 1).
2) Antud kontekstis tuleb veel kord rõhutada, et kõnealuse kavandatud uue ameti taolised ametid täidavad peamiselt administratiivseid ülesandeid.
Seega tuleks tõsiselt kaaluda võimalust rahastada selliseid asutusi mitmeaastase finantsperspektiivi rubriigist 5, mille lisaeeliseks on varud, mis ei ole nii piiratud kui teistes tegevuse rubriikides (vt muudatusettepanek 2).
3) Kui komisjon avaldab lõpuks kavandatavat rahastamist puudutavad üksikasjad, tuleb kõnealuse uue ameti loomisel kasutada institutsioonidevahelise kokkuleppe artiklis 47 sätestatud menetlust.
Kui õiguslooja peaks otsustama ameti loomise kasuks, tuleb eelarvepädevatel institutsioonidel jõuda institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete raames kokkuleppele ameti rahastamise osas (vt muudatusettepanek 3).
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub, et vastutav tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon lükkaks komisjoni ettepaneku rahastamisega seotud selgusetuse tõttu tagasi ning lisaks oma õigusloomega seotud resolutsiooni projekti järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek 1
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 a (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 a. on seisukohal, et õigusakti ettepanekus toodud võrdlussumma ei ole kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alamrubriigi 1a ülemmääraga, ohustamata teiste prioriteetide rahastamist; märgib, et komisjon on teinud teatavaks kavatsuse r ahastada loodavat energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööametit eranditult alamrubriigi 1a siseste ümberpaigutamiste teel; kordab siiski, et eelarvepädevad institutsioonid ei ole veel saanud teavet ümberpaigutamiste üksikasjade kohta ja seetõttu on praeguse seisuga ikka veel ebaselge, milliseid programme ja prioriteete see mõjutab, millised on tagajärjed kogu eelarveperioodi vältel ning kas alamrubriigi 1a alla jääb piisav varu;
Muudatusettepanek 2
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 b (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 b. juhib tähelepanu tõsiasjale, et kavandatav amet hakkab täitma peamiselt administratiivseid ülesandeid ja abistama komisjoni; on seetõttu seisukohal, et uurida tuleks kõiki võimalusi, mida mitmeaastane finantsraamistik 2007–2013, sealhulgas rubriik 5, kus paistab veel olevat piisav varu, uue ameti rahastamiseks pakub;
Muudatusettepanek 3
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Lõige 1 c (uus)
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1 c. rõhutab, et ameti loomisel kohaldatakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47; rõhutab, et kui seadusandja otsustab sellise ameti loomise kasuks, alustab parlament läbirääkimisi teise eelarvepädev a institutsiooniga, et saavutada selle ameti rahastamise osas kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega õigeaegne kokkulepe;
MENETLUS
Pealkiri
Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet
Viited
KOM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
11.10.2007
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Jutta Haug
20.9.2004
Arutamine parlamendikomisjonis
27.3.2008
1.4.2008
8.4.2008
Vastuvõtmise kuupäev
6.5.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
25
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Laima Liucija Andrikienė, Reimer Böge, Simon Busuttil, Paulo Casaca, Daniel Dăianu, Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Hynek Fajmon, Salvador Garriga Polledo, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Francesco Musotto, Margaritis Schinas, Theodor Dumitru Stolojan, László Surján, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
14.5.2008
majandus- ja rahanduskomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet
( KOM(2007)0530 – C6‑0318/2007 – 2007/0197(COD) )
Arvamuse koostaja:
Alain Lipietz
LÜHISELGITUS
Komisjoni ettepanek luua energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet esitati õigeaegselt ning on Euroopas mitme aasta vältel tehtud energiaalaste korralduste loogiline jätk.
Varem vastutasid avalike elektri- ja gaasiteenuste tagamise eest 27 liikmesriigis enamasti riigiettevõtted, kes olid antud riigis või piirkonnas praktiliselt monopoli seisuses.
Samas hakkasid nad juba mõnda aega tagasi vastastikku energiat müüma, mis tingis vajaduse määratleda nende osaliste ja turule ilmuda võivate uute üksuste vahelise terve konkurentsi reeglid.
Aegamisi kujunes välja põhimõte, et ühelt poolt eraldatakse kaks energia edastamise võrku (elekter ja gaas) ning teiselt poolt arvukad energiatootjad ja tarnijad.
See eraldamine peab tagama põhivõrgu sõltumatuse energiatootjatest.
Selle saavutamise viisid (omandisuhete eraldamisega või ilma) ei ole kõnealuse määrusega seotud.
Samuti täpsustab komisjon, et olenemata omandivormist (avalik- või eraõiguslik) on eraldamine vajalik nii edastajate kui ka tootjate ja tarnijate poolel.
Sellise arengu tulemusena on Euroopa riiklikud põhivõrgud muudetud loomulikeks monopolideks, nagu juhtub ka teede-, sadamate ja lennujaamade süsteemiga, mida kasutavad tuhandetele konkureerivatele ettevõtjatele kuuluvad veokid, laevad ja lennukid.
Komisjon on astunud sammu täpsustamaks, et osa gaasihoidla mahutavusest tuleb integreerida põhivõrku, mis on Euroopa ühisvara.
Siin tekib kolm probleemi:
– põhivõrgule vaba juurdepääsu tagamine kõikidele suurtele ja väikestele tootjatele (tuuleturbiini omanikust tuumaelektrijaamade omanikuni), järgides läbipaistvust ja vältides diskrimineerimist nii suuruse kui ka rahvuse alusel;
– energiaturu reguleerimine ELi energiapoliitika alusel (mis hõlmab ka sotsiaalse ja piirkondliku integratsiooni ning keskkonna-, eriti kliimakaitse poliitikat);
– Euroopa tasandi võrkude füüsilise vastastikuse sidumise ja tehniliste normide ühtlustamise saavutamine ning nende võrkude avamine kolmandatele riikidele, kes näiteks tarnivad gaasi (Venemaa) või edastavad elektrit (Šveits).
Vastastikuse sidumise ja ühtlustamise vajadus õigustab riiklike reguleerivate asutuste koordineerimisüksuse (amet) loomist.
Sel viisil ühendatud riiklikud põhivõrgud ja ameti poolt koordineeritavate reguleerivate asutuste süsteem kujutab endast tõelist avalikku energiateenust, mis rajaneks Euroopa tasandi koostööl.
Arvamuse koostaja toetab komisjoni ettepanekuid, kuid peab vajalikuks täpsustada kahte punkti.
Esiteks ameti volitused
Komisjon loobub õigusega võimalusest muuta aluslepinguid, mille ainus eesmärk oleks anda ametile siduvad volitused.
Lisaks tunnistab komisjon, et tal puuduvad selle töö tegemiseks nii tehnilised vahendid kui ka personal.
Seega tehakse ettepanek luua peamiselt nõuandev amet, mis edastaks küsimused komisjonile otsuste tegemiseks ja vajadusel sanktsioonide määramiseks.
Arvamuse koostaja on seisukohal, et ameti volituste laiendamiseks siseturu ja turgu valitseva seisundi kuritarvitamise vastu võitlemise valdkonnas on piisavalt õiguslikke aluseid, mis jätaksid trahvide määramise pädevuse siiski komisjonile.
Seevastu saab riiklike reguleerivate asutuste poliitika ja ELi energiapoliitika vastavuse kontrollimise kohta praegu esitada vaid mittesiduvaid arvamusi.
Te iseks ameti vastutus
Ameti usaldusväärsus turu silmis eeldab täielikku sõltumatust isikutest, kelle käitumist amet peab reguleerima, olgu tegemist energia edastajate või selle tootjate/jaotajatega.
Ametil, millel on volitused teha otsuseid era- või avalik-õiguslike isikute üle, peab olema demokraatlikust vastutusest tulenev legitiimsus.
Arvamuse koostaja, kes teeb ettepaneku suurendada ameti volitusi iseseisvaks tegutsemiseks (ilma komisjoni vahenduseta), on püüdnud neid volitusi tasakaalustada suurema demokraatliku vastutusega parlamendi ja nõukogu ees.
Amet ei pea mitte ainult tegutsema kooskõlas aluslepingutega ja nendest tuleneva õigusega, vaid ka andma oma otsuste ja arvamuste kohta aru Euroopa Liidu õigusloomeorganitele, kes talle volitused on andnud.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Majandus- ja rahanduskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek 1
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(4) Euroopa Ülemkogu kutsus 2007. aasta kevadel komisjoni üles tegema ettepanekuid iseseisva mehhanismi moodustamise meetmete kohta, kellega riiklikud reguleerivad asutused saaks teha koostööd .
(4) Euroopa Ülemkogu kutsus 2007. aasta kevadel komisjoni üles tegema ettepanekuid iseseisva mehhanismi moodustamise meetmete kohta, mis võimaldaksid riiklikel reguleerivatel asutustel koostööd teha ning võtta vastu otsuseid olulistes piiriülestes küsimustes .
Muudatusettepanek 2
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 4 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(4 a) Liikmesriigid peaksid tegema tihedat koostööd ja kõrvaldama piiriü lese kauplemise takistused, et viia ellu ELi energiapoliitika eesmärgid.
Praeguse lünga täitmiseks iseseisva mehhanismi vastuvõtmine vastaks kahele eesmärgile, milleks on Euroopa perspektiivi integreerimine riiklike reguleerivate asutuste volituste hulka n ing kaasa aitamine ühenduse võrdse kohtlemise ning Euroopa gaasi ja elektri jaotusvõrkudele võrdsete juurdepääsuvõimaluste tagamise põhimõtete tõhusale järgimisele ning siseturu nõuetekohasele toimimisele.
Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostöö amet, edaspidi „amet”, luuakse organisatsioonina, mis võimaldaks riiklikel reguleerivatel asutustel tugevdada koostööd Euroopa tasandil ning osaleda ühiselt Euroopa mõõtmega ülesannete täitmisel.
Muudatusettepanek 3
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(5) Keskuse jaoks vajalike vahenditega seonduva mõju hindamise alusel järeldati, et muude võimalustega võrreldes pakub sõltumatu keskus mitmesugust pikaajalist kasu.
Seepärast tuleks luua energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet, edaspidi „amet” .
(5) Keskuse jaoks vajalike vahenditega seonduva mõju hindamise alusel järeldati, et muude võimalustega võrreldes pakub sõltumatu keskus mitmesugust pikaajalist kasu.
Teiste mudelite hulgast, nagu ERGEG+, valiti välja „ameti” mudel.
Tagasilükatud mudelid t uleks uuesti läbi vaadata juhul, kui amet ei saavuta oodatud tulemusi.
Selgitus
Komisjon lükkas tagasi mitmed teised valikud, nagu ERGEG+ või Euroopa Keskpankade Süsteemile sarnane struktuur.
Kui valitud ameti mudel ei saavuta loodetud tulemusi, peaks komisjon teised võimalused uuesti läbi vaatama ja muutma vastavalt määrust.
Muudatusettepanek 4
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(6) Amet peaks tagama riiklike reguleerivate asutuste poolt direktiivide 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ kohaselt siseriiklikul tasandil täidetavate reguleerimisülesannete nõuetekohase kooskõlastamise ning vajadusel nende täiendamise ühenduse tasandil.
Seetõttu on äärmiselt oluline tagada ameti sõltumatus, tehniline ja reguleerimisalane võimekus, läbipaistvus ja tõhusus.
(6) Amet peaks tagama riiklike reguleerivate asutuste poolt direktiivide 2003/54/EÜ ja 2003/55/EÜ kohaselt siseriiklikul tasandil täidetavate reguleerimisülesannete nõuetekohase kooskõlastamise ning vajadusel nende täiendamise ühenduse tasandil.
Seetõttu on äärmiselt oluline tagada ameti ja selle liikmete sõltumatus tarbijatest, energiatootjatest ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtj atest (avalik või-eraõiguslikud), ja ameti tegevuse vastavus ühenduse õigusaktidele, tehniline võimekus, võimekus kohaneda regulatiivsete arengutega , läbipaistvus , alluvus demokraatlikule kontrollile ja tõhusus.
Muudatusettepanek 5
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 8
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8) On asjakohane tagada riiklike reguleerivate asutuste koostöö raamistik.
See raamistik peaks hõlbustama elektri ja maagaasi siseturgu käsitlevate õigusaktide ühesugust kohaldamist kogu ühenduses.
Rohkem kui üht liikmesriiki käsitlevate juhtude puhul peaks ametil olema õigus vastu võtta üksikotsuseid.
See õigus peaks hõlmama vähemalt kaht liikmesriiki ühendavat infrastruktuuri, uute elektrivõrkudevaheliste ühenduste vabastamist siseturueeskirjade kohaldamisest ja rohkem kui ühes liikmesriigis asuvaid uusi gaasi infrastruktuure.
(8) On asjakohane tagada riiklike reguleerivate asutuste osaluse ja koostöö integreeritud raamistik.
See raamistik peaks hõlbustama elektri ja maagaasi siseturgu käsitlevate õigusaktide ühesugust kohaldamist kogu ühenduses.
Rohkem kui üht liikmesriiki käsitlevate juhtude puhul peaks ametil olema õigus vastu võtta üksikotsuseid.
See õigus peaks hõlmama vähemalt kaht liikmesriiki ühendavat infrastruktuuri, uute elektrivõrkudevaheliste ühenduste vabastamist siseturueeskirjade kohaldamisest ja rohkem kui ühes liikmesriigis asuvaid uusi gaasi infrastruktuure.
Muudatusettepanek 6
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(9) Kuna ametil on ülevaade riiklike reguleerivate asutuste tööst , peaks tal olema komisjoni nõustaja roll turu reguleerimise küsimustes.
Samuti tuleks ametilt nõuda komisjoni teavitamist, kui ta leiab, et põhivõrguettevõtjate vahelise koostöö tulemused ei ole vajalikul tasemel või kui riiklik reguleeriv asutus, kelle otsus on vastuolu suunistega, ei soovi järgida ameti arvamust.
(9) Kuna amet omab ülevaadet riiklikelt reguleerivatelt asutustelt ja teistelt allikatelt , peaks tal olema komisjoni , teiste ELi institutsioonide ja vähemalt kahe liikmesriigi reguleeriva asutuse nõustaja roll turu reguleerimise küsimustes.
Samuti tuleks ametilt nõuda komisjoni teavitamist, kui ta leiab, et põhivõrguettevõtjate vahelise koostöö tulemused ei ole vajalikul tasemel või kui riiklik reguleeriv asutus, kelle otsus on vastuolus suunistega, ei soovi järgida ameti arvamust.
Muudatusettepanek 7
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 10
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10) Ametil peaks olema ka võimalik välja anda mittesiduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.
(10) Ametil peaks olema ka võimalik koostada häid tavasid käsitlevaid juhiseid ja välja anda suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel , põhivõrguettevõtjatel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada ning ta peaks omama siduvaid suuniseid ühenduse põhimõtete järgimiseks ELi energia poliitika raames .
Muudatusettepanek 8
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 13
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(13) Ametil peaksid olema vajalikud õigused reguleerimisülesannete teostamiseks sõltumatul ja tõhusal viisil.
Reguleerivate asutuste sõltumatus ei ole mitte ainult hea juhtimistava oluline põhimõte , vaid on ka turu usalduse tagamise põhitingimus.
Peegeldades olukorda riiklikul tasemel , peaks reguleerivate asutuste nõukogu tegutsema sõltumatult mis tahes muudest turuhuvidest ning mitte küsima ega võtma vastu juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraisikult.
(13) Ametil peaksid olema vajalikud õigused reguleerimisülesannete teostamiseks tõhusal , läbipaistval, põhjendatud ja eelkõige sõltumatul viisil.
Reguleerivate asutuste sõltumatus energiatootjatest ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatest on hea juhtimistava oluline põhimõte ja turu usalduse tagamise põhitingimus.
Peegeldades olukorda riiklikul ja ühenduse tasandil , peaksid reguleerivate asutuste nõukogu ja selle liikmed tegutsema sõltumatult mis tahes muudest turuhuvidest ja vältima huvide konflikte ning mitte küsima ega võtma vastu juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraisikult ega neilt saadud soovitusi heaks kiitma, ning peaksid samal ajal järgima ühenduse õigusakte energia-, keskkonna-, siseturu- ja konkurentsipoliitika valdkonnas ning andma ELi ametiasut ustele aru oma otsustest ja ettepanekutest .
Selgitus
Muudatusettepanekuga soovitakse määratleda ameti sõltumatust energiaturu osalistest, keda amet peab vahendama, ning demokraatlikku vastutust seoses ELi õiguse ja selle õigusloomeorganitega.
Määratletakse ameti demokraatlik vastutus.
Muudatusettepanek 9
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 14
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(14) Kui ametil on õigus teha otsuseid, peaks huvitatud isikutel protsessi säästlikkuse huvides olema õigus pöörduda apellatsiooninõukogu poole, mis on küll ameti osa, kuid on selle ameti mis tahes haldus- ja regulatiivstruktuurist sõltumatu.
(14) Kui ametil on õigus teha otsuseid, peaks huvitatud isikutel protsessi säästlikkuse huvides olema õigus esmalt pöörduda apellatsiooninõukogu poole, mis on küll ameti osa, kuid on selle ameti mis tahes haldus- ja regulatiivstruktuurist sõltumatu.
Apellatsiooninõukogu ots ust peaks olema võimalik Euroopa Kohtus vaidlustada.
Selgitus
Täpsustatakse poolte õigusi ameti otsuste vaidlustamiseks.
Muudatusettepanek 10
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 17
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(17) Amet peaks kohaldama üldeeskirju, mis käsitlevad avalikkuse juurdepääsu ühenduse asutuste valduses olevatele dokumentidele.
Selle raames kehtestab haldusnõukogu praktilised meetmed tundliku äriteabe ja isikuandmete kaitsmiseks.
(17) Amet peaks kohaldama üldeeskirju, mis käsitlevad avalikkuse juurdepääsu ühenduse asutuste valduses olevatele dokumentidele , eriti Århusi konventsiooni .
Selle raames peak s haldusnõukogu kiitma heaks protokollid ja kehtestama praktilised meetmed tundliku äriteabe ja isikuandmete kaitsmiseks.
Selgitus
Rõhutatakse Århusi konventsiooni siduvat olemust (näiteks keskkonnamõju hindamise läbipaistvuse valdkonnas) kõikidele ELi institutsioonidele, seega ka ametile.
Muudatusettepanek 11
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 18
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(18) Kolmandad riigid peaksid saama osaleda ameti töös kooskõlas asjaomaste ühenduse sõlmitud lepingutega.
(18) Kolmandad riigid peaksid saama osaleda ameti töös kooskõlas asjaomaste ühenduse sõlmitud lepingutega vastavalt asutamislepingu sätetele .
Selgitus
Lepingud kolmandate riikidega peab heaks kiitma asjaomane õigusloomeorgan vastavalt asutamislepingu sätetele.
Muudatusettepanek 12
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 19
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(19) Kuna liikmesriigid ei suuda üksinda piisavalt saavutada kavandatavate meetmete eesmärke, milleks on riiklike reguleerivate asutuste koostöö ühenduse tasandil, ning seetõttu on nende eesmärkide saavutamist parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(19) Kuna liikmesriigid ei suuda üksinda piisavalt saavutada kavandatavate meetmete eesmärke, milleks on riiklike reguleerivate asutuste osalus ja koostöö ühenduse tasandil, ning seetõttu on nende eesmärkide saavutamist meetmete ula tuse ja mõju tõttu parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
Muudatusettepanek 13
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet, edaspidi „amet”, asutatakse eesmärgiga täiendada ühenduse tasandil reguleerimisülesandeid, mida liikmesriigi tasandil täidavad direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 22a ja direktiivi 2003/55/EÜ artiklis 24a nimetatud riiklikud reguleerivad asutused, ning eesmärgiga vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust.
Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet, edaspidi „amet”, asutatakse eesmärgiga täiendada ühenduse tasandil (kui see puudutab vähemalt kahte liikmesriiki) reguleerimisülesandeid, mida liikmesriigi tasandil täidavad direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 22a ja direktiivi 2003/55/EÜ artiklis 24a nimetatud riiklikud reguleerivad asutused, ning eesmärgiga vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust.
Selgitus
Täpsustakse, et ametil on õigus sekkuda, kui õigusnormid võivad tegevuse piiriülese iseloomu tõttu osutuda ebapiisavaks.
Muudatusettepanek 14
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Tal on kõikides liikmesriikides kõige ulatuslikum juriidilisele isikule siseriiklike õigusaktidega omistatav õigus- ja teovõime.
Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.
2.
Tal on kõikides liikmesriikides kõige ulatuslikum juriidilisele isikule siseriiklike õigusaktidega omistatav õigus- ja teovõime.
Ta võib olla kohtus menetlusosaliseks.
Selgitus
Amet ei tohiks vara omandada.
Muudatusettepanek 15
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Ameti toimingute liigid
Ameti ülesanded
Amet võib :
Amet:
(a) esitada põhivõrguettevõtjatele adresseeritud arvamusi;
(a) esitab põhivõrguettevõtjatele adresseeritud arvamusi ja soovitusi seoses siseturu nõuetekohase toimimise küsimustega, nagu mittediskrimineerimine ja tõhus konkurents ;
(b) esitada reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi;
(b) esitab reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi ja soovitusi seos es siseturu nõuetekohase toimimise küsimustega, nagu mittediskrimineerimine ja tõhus konkurents ;
(c) esitada komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi
(c) esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile , tarbijatele, energiatootjatele ning põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatele adresseeritud arvamusi ja soovitusi;
(c a) koostab häid tavasid käsitlevaid juhiseid ja võtab vastu suuniseid vastavalt artiklitele 6 ja 7; ning
(d) võtta vastu üksikotsuseid konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud a rtiklites 7 ja 8 .
(d) võtab vastu üksikotsuseid konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud artiklites 6, 7 ja 8 .
Selgitus
Komisjoni ettepanek ei anna ametile vajalikke volitusi tema rolli täitmiseks, s.t riiklike reguleerivate asutuste vahelise koostöö võimaldamiseks, piiriüleste küsimustega tegelemiseks ja üldiselt siseturu nõuetekohasele toimimisele kaasa aitamiseks.
Muudatusettepanek 16
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Amet võib komisjoni taotlusel või omal algatusel esitada komisjonile arvamuse kõikide küsimuste kohta, mis on seotud tema asutamise eesmärgiga.
Amet võib Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel esitada nimetatud institutsioonidele arvamuse kõikide küsimuste kohta, mis on seotud tema asutamise eesmärgiga.
Selgitus
Laiendatakse ameti nõuandmiskohustusi Euroopa õigusloomes.
Muudatusettepanek 17
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 a.
Amet peab avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi sektori olemasolevaid huve esindavate organisatsioonidega ning konsulteerib huvitatud isikutega enne mis tahes neid puudutavate aktide vastuvõtmist.
Muudatusettepanek 18
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Amet võib esitada oma arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2d lõikes 2 sätestatule Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2d lõikes 2 sätestatule Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustikule nende tehniliste ja turureeglite , iga-aastase tööprogrammi kavandi ning 10-aastase investeerimiskava kavandi kohta.
3.
Pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega valmistab amet ette strateegiasuunised vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2d lõikes 2 sätestatule Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2d lõikes 2 sätestatule Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustiku jaoks nende tehniliste ja turureeglite ning 10-aastase investeerimiskava kohta , milles tuuakse välja piiriülese võrgustiku arendamise takistused, mida põhjustavad erinevad loa väljastamise korrad ja tavad , et tagada mittediskrimineerimine, tõhus konkurents ning siseturu tõhus ja nõuetekohane toimimine ühenduse õigusaktidega sätestatud energiapoliitika raames .
Selgitus
Samal ajal kui Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesandeks on välja töötada reeglid ja 10-aastane investeerimiskava, peaks amet olema võimeline andma suunised, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine.
Muudatusettepanek 19
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3 a) Amet nõustab komisjoni omal algatusel või komisjoni taotlusel strateegiasuuniste väljatöötamisel, et aidata Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustikul koostada reegleid ja eeskirju (muu hulgas tehnilised reeglid, ühised võrguhaldusvahendid ja uuringuka vad, 10-aastane investeerimiskava, sealhulgas iga kahe aasta tagant koostatav tootmise piisavuse prognoos ning iga-aastane tööprogramm) vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2c lõike 1 punktidele a –c ning määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2c lõike 1 punktidele a–c, sealhulgas vajaduse korral teeb ta seda ka kohustuslike suuniste vastuvõtmisel.
Amet nõustab komisjoni omal algatusel või komisjoni taotlusel turureeglite koostamisel ja kohustuslike suuniste vastuvõtmisel.
Selgitus
Eelnevalt tuleks kindlaks määrata kavandatavate reeglite kohaldamisala ja ulatus, sõltumata sellest, kas reeglid kehtivad kõigi põhivõrkude infrastruktuuride või olemasolevate riiklike põhivõrkude suhtes.
Esmalt peaks amet andma komisjonile viimase taotlusel või omal algatusel nõu selliste reeglite või eeskirjade täpse kohaldamisala ja ulatuse kohta, mis käsitlevad elektri- ja gaasimääruse artikli 2c lõikes 3 mainitud valdkondi.
Samuti tuleb eelnevalt kindlaks määrata kõrgema taseme eesmärgid ja 10-aastase investeerimiskava ulatus.
Muudatusettepanek 20
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Juhul kui amet leiab, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2d lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2d lõikele 2 esitatud iga-aastase tööprogrammi kavand või 10-aastase investeerimiskava kavand ei taga mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist, esitab ta komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse.
4.
Juhul kui amet leiab, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2d lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2d lõikele 2 esitatud iga-aastase tööprogrammi kavand või 10-aastase investeerimiskava kavand ei taga mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi , turu tõhusat toimimist ega vastavust ühenduse õigusaktidega sätestatud energiapoliitikale , esitab ta komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse.
Selgitus
Rõhutatakse ameti tegevuse õiguslikku raamistikku.
Muudatusettepanek 21
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Kui amet leiab, et tehnilised või turureeglid ei taga mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist, et tehnilised või turureeglid ei ole vastu võetud mõistliku aja jooksul või et põhivõrguettevõtjad ei ole suutnud tehnilisi või turureegleid rakendada, esitab ta komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2e lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2e lõikele 2 .
5.
Kui amet leiab, et tehnilised või turureeglid ei taga mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist, et tehnilised või turureeglid ei ole vastu võetud mõistliku aja jooksul või et põhivõrguettevõtjad ei ole suutnud tehnilisi või turureegleid rakendada, võib ta komisjoni volituste delegeerimise kaudu ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2e lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2e lõikes 2 sätestatud määratlustele teha peatamisotsuseid ja esitada komisjonile ettepanekuid trahvide määramis eks .
Selgitus
Piiritletakse ameti õiguslik alus ning volitused teha konkurentsi- ja siseturu õiguse küsimustes peatamisotsuseid.
Sanktsioonide määramise pädevus jääb selge õigusliku aluse puudumise tõttu siiski komisjonile.
Muudatusettepanek 22
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 a.
Oma tööprogrammi raames või komisjoni taotlusel töötab amet välja häid tavasid käsitlevad juhised ning võtab vastu suunised, milles nähakse ette eeskirjad mittediskrimineerimise, tõhusa konkurentsi ja turu nõuetekohase toimimise põhimõtetest kinni pidamise tagamiseks tehniliste ja turureeglite, iga-aastase tööprogrammi k avandi ja 10-aastase investeerimiskava kavandi väljatöötamisel.
Kõnealused suunised on siduvad üksnes juhul, kui need võetakse vastu asjakohase regulatiivmenetluse alusel.
Muudatusettepanek 23
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 b.
Amet teostab järelevalvet suuniste kohaldamise üle, mille ta võtab vastu lõikes 6 a sätestatud korras, ning võib omal algatusel, komisjoni või pädeva asutuse ettepanekul või huvitatud ettevõtja taotlusel võtta vastu otsuseid, et kontrollida, kas need, kellele suunised olid mõeldud, on need kohaldanud.
Muudatusettepanek 24
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 c.
Amet konsulteerib ulatuslikult ja aegsasti ning avatud ja läbipaistval viisil turuosaliste, tarbijate ja lõppkasutajatega, eriti seoses oma põhivõrguettevõtjaid käsitlevate ülesannetega.
Selgitus
Praegu korraldab ELi tasandil avalikke arutelusid elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (ERGEG).
Seega peaks selle ülesande saama endale amet, kuna juba on olemas asjakohased ja kindlad eeskirjad ning avalike arutelude läbiviimise kogemus.
Lisaks sellele on amet – erinevalt põhivõrguettevõtjatest – asutus, mis on ellu kutsutud selleks, et kaitsta kõigi turuosaliste huve.
Muudatusettepanek 25
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Amet võib vastavalt oma tööprogrammile või komisjoni taotluse korral võtta vastu mittesiduvaid suuniseid , et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.
2.
Amet töötab vastavalt oma tööprogrammile või komisjoni taotluse korral välja häid tavasid käsitlevad juhised , et aidata reguleerivaid asutusi ja turul tegutsevaid isikuid ELi energiapoliitika raames .
Amet võib vastu võtta ka suunised, millega tuletatakse meelde ühenduse õigus aktide kohased siduvad kohustused, et tagada mittediskrimineerimise, tõhusa konkurentsi ja turu tulemusliku toimimise põhimõtetest kinnipidamine tehniliste ja turureeglite, iga-aastase tööprogrammi kavandi või 10-aastase investeerimiskava kavandi väljatööt amisel; kõnealused suunised ei ole siduvad, kui nad käsitlevad energiaturgude tasakaalustamist tootmise suurendamise või tootmistehnika muutmise teel, energia säästmise ja kasvuhoonegaaside vähendamise ning ELi energiatõhususe parandamise kaudu vastavalt ü henduse õigusaktides sätestatud energiapoliitikale.
Muudatusettepanek 26
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Amet esitab mis tahes reguleeriva asutuse või komisjoni taotlusel arvamuse reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsuse vastavuse kohta direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 osutatud suunistele.
4.
Amet esitab mis tahes reguleeriva asutuse taotlusel arvamuse reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsuse vastavuse kohta direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 ja ELi energiap oliitikat sätestatavates ühenduse õigusaktides osutatud suunistele.
Selgitus
Laiendatakse ameti demokraatlikku vastutust ELi energiapoliitikat käsitlevate õigusaktide arvu võimaliku kasvu arvessevõtmiseks.
Muudatusettepanek 27
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Kui riiklikul reguleerival asutusel tekib konkreetse juhtumi puhul raskusi direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 antud suuniste tõlgendamisega, võib ta ametilt arvamust küsida.
Amet esitab oma arvamuse nelja kuu jooksul pärast komisjoniga konsulteerimist.
6.
Kui riiklikul reguleerival asutusel tekib konkreetse juhtumi puhul raskusi direktiivis 2003/54/EÜ, direktiivis 2003/55/EÜ, määruses (EÜ) nr 1228/2003 või määruses (EÜ) nr 1775/2005 antud suuniste tõlgendamisega, võib ta ametilt arvamust küsida.
Amet esitab oma arvamuse kahe kuu jooksul pärast komisjoniga konsulteerimist.
Selgitus
Ameti töö sõltumatuse tugevdamine ja tähtaegade lühendamine.
Muudatusettepanek 28
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Amet võib täita muid ülesandeid komisjoni või riiklike reguleerivate asutuste taotlusel, kui kõnealuseid ülesandeid saab talle usaldada, ning teeb seda vastavalt tingimustele, mis on sätestatud dokumendis, millega teda kõnealuseid ülesandeid täitma vo litatakse.
Muudatusettepanek 29
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Haldusnõukogusse kuulub kaksteist liiget .
Neist kuus nimetab ametisse komisjon ning kuus nõukogu.
Ametiaeg on viis aastat ning sama isiku võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.
1.
Haldusnõukogusse kuulub kaksteist liiget kaheteistkümnest eri riigist, kes valitakse välja nende asjatundlikkuse alusel, neist kuus valitakse komisjoni poolt esitatud kandidaatide hulgast ning kuus nõukogu poolt esitatud kandidaatide hulgast .
Euroopa Parlamendiga konsulteeritakse.
Ametiaeg on viis aastat ning sama isiku võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.
Selgitus
Nii on haldusnõukogu esinduslikum ja ta omab suuremat demokraatlikku vastutust.
Muudatusettepanek 30
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1 a.
Haldusnõukogu liikmed tegutsevad sõltumatult ja hoiduvad mis tahes tegevusest, mis ei ole kooskõlas nende ülesannete olemusega.
Nad esitavad igal aastal allkirjastatud deklaratsiooni selle kohta, et neil ei ole ühtegi huvide konflikti seoses ameti tegevusega.
Muudatusettepanek 31
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees.
Ameti direktor osaleb arutelus , kui haldusnõukogu ei otsusta teisiti .
Haldusnõukogu tuleb korraliseks istungiks kokku vähemalt kaks korda aastas.
Ta tuleb kokku ka esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel.
Haldusnõukogu võib vaatlejana koosolekule kutsuda isikuid , kelle seisukoht võib olla huvipakkuv .
Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi.
Haldusnõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.
3.
Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees.
Ameti direktor osaleb arutelus.
Haldusnõukogu tuleb korraliseks istungiks kokku vähemalt kaks korda aastas.
Ta tuleb kokku ka esimehe algatusel, Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või vähemalt neljandiku liikmete taotlusel.
Haldusnõukogu võib otsustada ühehäälselt kutsuda vaatlejatena koosolekule kolmandaid isikuid.
Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi.
Haldusnõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.
Selgitus
Ameti sõltumatuse tugevdamine.
Muudatusettepanek 32
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Haldusnõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku kohalolevate liikmete häältest.
4.
Haldusnõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku kohalolevate liikmete häältest , kui käesolevas määruses või töökorras ei sätestata teisiti .
Selgitus
Ameti sõltumatuse tugevdamine.
Muudatusettepanek 33
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Igal liikmel on üks hääl.
Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, eelkõige tingimused, mille alusel üks liige saab teist esi ndada, ning vajaduse korral ka kvoorumitega seotud reeglid.
5.
Igal liikmel on üks hääl.
Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, eelkõige kvoorumitega seotud reeglid.
Selgitus
Ameti sõltumatuse tugevdamine.
Muudatusettepanek 34
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Haldusnõukogu nimetab pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist ametisse direktori, nagu on sätestatud artikli 13 lõikes 2.
1.
Haldusnõukogu nimetab kokkuleppel reguleerivate asutuste nõukoguga ametisse direktori, nagu on sätestatud artikli 13 lõikes 2.
Selgitus
Vastutuse jaotuse tugevdamine.
Muudatusettepanek 35
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 10
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
10.
Haldusnõukogu võtab vastu artikli 14 lõikes 8 osutatud iga-aastase aruande ameti tegevuse kohta ning edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning kontrollikojale.
Aruanne sisaldab reguleerivate asutuste nõukogu poolt heaks kiidetud eraldi osa, mis käsitleb ameti reguleerivat tegevust asjaomasel aastal.
10.
Haldusnõukogu võtab vastu artikli 14 lõikes 8 osutatud iga-aastase aruande ameti tegevuse kohta ning edastab selle hiljemalt 15. aprilliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning kontrollikojale.
Aruanne sisaldab reguleerivate asutuste nõukogu poolt heaks kiidetud eraldi osa, mis käsitleb ameti reguleerivat tegevust asjaomasel aastal.
Nimetatud viis ELi institutsiooni kas annavad heakskiidu ameti tegevusele ELi energia-, siseturu- ja konkurentsipoliitika rakendamisel või keelduvad sellest.
Parlament koostab soovitused artikli 10 lõikes 4 osutatud tööprogrammi kohta.
Selgitus
Täpsustatakse ELi organite vastuseid ameti iga-aastasele aruandele ning selle tähtaeg tõstetakse varasemaks, et amet saaks antud vastustest järgmise aasta tööprogrammi koostamisel juhinduda.
Muudatusettepanek 36
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Enne artiklites 5, 6, 7 ja 8 osutatud arvamuste, soovituste või otsuste vastuvõtmist esitab reguleerivate asutuste nõukogu arvamuse direktorile .
Lisaks annab reguleerivate asutuste nõukogu oma pädevusvaldkonnas direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks.
1.
Enne artiklites 5, 6, 7 ja 8 osutatud arvamuste, strateegiasuuniste , soovituste või otsuste vastuvõtmist saab direktor reguleerivate asutuste nõukogult nõusoleku .
Lisaks annab reguleerivate asutuste nõukogu oma pädevusvaldkonnas direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks.
Reguleerivate asutuste nõukogu on määrusega seotud küsimustes ameti ainus otsuseid tegev organ.
Selgitus
Pädevusvaldkonna piiritlemine.
Muudatusettepanek 37
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Ametit juhib direktor, kes on oma kohustuste täitmisel sõltumatu.
Olenemata komisjoni, haldusnõukogu ja reguleerivate asutuste nõukogu vastavast pädevusest ei taotle direktor juhiseid riiklikelt ega muudelt organitelt ega sellistele juhistele.
1.
Ametit juhib direktor, kes on oma kohustuste täitmisel sõltumatu ja tegutseb kooskõlas reguleerivate asutuste nõukogu otsustega .
Olenemata komisjoni, haldusnõukogu ja reguleerivate asutuste nõukogu vastavast pädevusest ei taotle direktor juhiseid või soovitusi valitsus- ega avaliku või erasektori organitelt ega allu sellistele juhistele või soovitustele ühenduse õigusaktidega sätestatud energiapoliitika raames .
Muudatusettepanek 38
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu , pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi, vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle esitab komisjon pärast seda, kui nad on teatanud soovist osaleda konkursil.
Enne ametisse määramist võib haldusnõukogu valitud kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele.
2.
Direktori nimetab ametisse reguleerivate asutuste nõukogu , pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi, vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle esitab komisjon , ning kahe kandidaadi seast, kelle esitab nõukogu pärast seda, kui nad on teatanud soovist osaleda konkursil.
Selleks kutsutakse esitatud kandidaadid esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele.
Euroopa Parlament võib väljendada kandidaatide ametisse nimetamisele vastuseisu juhul, kui nende antud vastused ei ole kooskõlas ELi suunistega .
Selgitus
Täpsustatakse direktori demokraatlikku vastutust.
Muudatusettepanek 39
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku alusel ning arvestades hindamisaruannet ja üksnes juhul, kui see on põhjendatav ameti ülesannete ja vajadustega, pikendada ühe korra direktori ametiaega, kuid mitte rohkem kui kolmeks aastaks.
välja jäetud
Selgitus
Ameti sõltumatuse tugevdamine.
Muudatusettepanek 40
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13 – lõige 7
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
7.
Direktori võib ametist vabastada üksnes haldusnõukogu otsusega, mis tehakse pärast reguleerivate asutuste nõukoguga nõupidamist.
Haldusnõukogu peab selle otsuse tegema vähemalt oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega.
7.
Direktori võib ametist vabastada üksnes haldusnõukogu otsusega, mis tehakse pärast reguleerivate asutuste nõukoguga nõupidamist.
Haldusnõukogu peab selle otsuse tegema vähemalt kolmeneljandikulise häälteenamusega.
Selgitus
Eelmise muudatusettepaneku kohandamine.
Muudatusettepanek 41
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 14 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Direktor võtab vastu artiklites 5, 6, 7, ja 8 osutatud arvamused, soovitused ja otsused, mis vajavad reguleerivate asutuste nõukogu nõusolekut.
3.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.) .
Selgitus
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek 42
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 15 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Apellatsiooninõukogusse kuulub kuus liiget ja kuus asendajat, kes valitakse riiklike reguleerivate asutuste, konkurentsiasutuste või teiste riiklike või ühenduse institutsioonide praeguste või endiste kõrgete ametnike hulgast, kellel on asjakohane töökogemus energeetikasektoris.
Apellatsiooninõukogu määrab oma esimehe.
Apellatsiooninõukogu otsused võetakse vastu selle kuuest liikmest vähemalt nelja kvalifitseeritud häälteenamusega.
Apellatsiooninõukogu kutsutakse kokku vastavalt vajadusele.
1.
Apellatsiooninõukogusse kuulub kuus liiget ja kuus asendajat, kes valitakse riiklike reguleerivate asutuste, konkurentsiasutuste või teiste riiklike või ühenduse institutsioonide praeguste või endiste kõrgete ametnike hulgast, kellel on asjakohane töökogemus energeetikasektoris.
Liikmed määratakse ametisse ametialase pädevuse alusel ning nad on pärit kaheteistkümnest eri liikmesriigist .
Apellatsiooninõukogu määrab oma esimehe.
Apellatsiooninõukogu otsused võetakse vastu selle kuuest liikmest vähemalt nelja kvalifitseeritud häälteenamusega.
Apellatsiooninõukogu kutsutakse kokku vastavalt vajadusele.
Selgitus
Ameti kontekstis on liikmete olulised omadused mitmekesisus, kogemused ja pädevus.
Muudatusettepanek 43
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 15 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Apellatsiooninõukogu liikmed määrab komisjoni ettepanekul ametisse haldusnõukogu pärast konkursil osalemise teatamist ja pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist .
2.
Apellatsiooninõukogu liikmed määrab nõukogu ja komisjoni ühisel ettepanekul ametisse Euroopa Parlament pärast konkursil osalemise teatamist.
Muudatusettepanek 44
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 15 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Apellatsiooninõukogu liikmete ametiaeg on viis aastat.
Neid võib ametisse tagasi nimetada.
Apellatsiooninõukogu liikmed on oma otsuseid tehes sõltumatud ega pea lähtuma ühestki juhisest.
Nad ei tohi täita ametis, selle haldusnõukogus ega reguleerivate asutuste nõukogus mis tahes muid ülesandeid.
Apellatsiooninõukogu liikmeid ei või nende ametiaj a jooksul ametist vabastada, välja arvatud juhul, kui liige on süüdi tõsises üleastumises, mille puhul haldusnõukogu teeb pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist vastava otsuse.
3.
Apellatsiooninõukogu liikmete ametiaeg on viis aastat.
Neid võib ametisse tagasi nimetada.
Apellatsiooninõukogu liikmed on oma otsuseid tehes sõltumatud ega pea lähtuma ühestki juhisest.
Muudatusettepanek 45
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 16 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Iga füüsiline või juriidiline isik võib esitada kaebuse temale adresseeritud ja artiklites 7 ja 8 nimetatud otsuse peale või sellise otsuse peale, mis teda vormiliselt teisele isikule adresseeritud otsusena siiski otseselt ja isiklikult puudutab.
1.
Iga füüsiline või juriidiline isik võib esitada kaebuse temale adresseeritud ja artiklites 6, 7 ja 8 nimetatud otsuse peale või sellise otsuse peale, mis teda vormiliselt teisele isikule adresseeritud otsusena siiski otseselt ja isiklikult puudutab.
Selgitus
Võetakse arvesse artiklis 6 sätestatud ameti otsustamispädevuse laiendamist.
Muudatusettepanek 46
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 17 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Kui amet ei tee otsust, võib Esimese Astme Kohtule või Euroopa Kohtule seoses tegevusetusega esitada kaebuse vastavalt asutamislepingu artiklile 232.
välja jäetud
Muudatusettepanek 47
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 27 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks vajalikud praktilised meetmed vastu kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.
2.
Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 ja Århusi konventsiooni kohaldamiseks vajalikud praktilised meetmed vastu kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.
Selgitus
Rõhutatakse Århusi konventsiooni siduvat olemust (eriti keskkonnamõju hindamise läbipaistvuse valdkonnas) kõikidele ELi institutsioonidele, seega ka ametile.
Muudatusettepanek 48
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 30 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Komisjon viib ameti tegevuse osas läbi hindamise.
See hõlmab ameti saavutatud tulemusi ja töömeetodeid, pidades silmas ameti eesmärki, ning käesolevas määruses määratletud volitusi ja ülesandeid ning iga-aastaseid tööprogramme.
1.
Komisjon viib ameti tegevuse osas läbi hindamise.
See hõlmab ameti saavutatud tulemusi ja töömeetodeid, pidades silmas ameti eesmärki, ning käesolevas määruses määratletud volitusi ja ülesandeid ning iga-aastaseid tööprogramme.
Hindamine p õhineb ulatuslikul konsulteerimisel, mis toimub komisjoni veebisaidi abil ja millesse kaasatakse asjaomased pooled, keda mõjutab energia-, konkurentsi ja siseturupoliitika, nimelt energia edastamise, jaotamise ja tootmisega tegelevad ettevõtjad, kutseühing ud ning tarbija- ja keskkonnakaitseorganisatsioonid.
Selgitus
Täpsustatakse hindamismeetodit ja selle kasulikkust ameti programmide väljatöötamisel.
Muudatusettepanek 49
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 30 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Komisjon esitab esimese hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt neli aastat pärast esimese direktori ametisseastumist.
Edaspidi esitab komisjon hindamisaruande hiljemalt iga viie aasta järel.
2.
Komisjon esitab esimese hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kaks aastat pärast esimese direktori ametisseastumist.
Edaspidi esitab komisjon hindamisaruande hiljemalt iga kolme aasta järel artikli 10 lõikes 10 kindlaksmääratud kuupäeval .
Selgitus
Ameti töö kiirem hindamine.
Muudatusettepanek 50
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 30 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Pärast esimese hindamisaruande esitamist ameti tegevuse ja saavutatud tulemuste kohta pikendavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul ameti volitusi või asendavad ameti sobivama struktuuriga.
Selgitus
Komisjoni ettepanek, millega luuakse komisjoni kontrolli alla kuuluv amet, kellel on peamiselt nõuandev pädevus, ei pruugi olla kõige sobivam struktuur ühtse Euroopa elektri- ja gaasituru loomiseks.
Seetõttu peaks komisjon uurima saavutatud tulemusi ja vajaduse korral tegema ettepaneku uue struktuuri kohta.
Muudatusettepanek 51
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 31 – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Jõustumine ja üks ikmeetmed
Jõustumine , üleminekumeetmed ja kehtetuks tunnistamine
Selgitus
Tähtaeg määratakse viisil, mis peaks tagama energia siseturu arengu arvessevõtmise.
Muudatusettepanek 52
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 31 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Käesolev määrus kaotab kehtivuse 1. jaanuaril 2015.
Selgitus
Tähtaeg määratakse viisil, mis peaks tagama energia siseturu arengu arvessevõtmise.
MENETLUS
Pealkiri
Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet
Viited
KOM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
ECON
11.10.2007
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Alain Lipietz
23.10.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
29.1.2008
26.2.2008
1.4.2008
Vastuvõtmise kuupäev
6.5.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
35
5
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Gay Mitchell, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Antolín Sánchez Presedo, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg, Cornelis Visser
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Katerina Batzeli, Valdis Dombrovskis, Harald Ettl, Ján Hudacký, Alain Lipietz, Diamanto Manolakou, Gianni Pittella, Bilyana Ilieva Raeva, Andreas Schwab
21.4.2008
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet
( KOM(2007)0530 – C6‑0318/2007 – 2007/0197(COD) )
Arvamuse koostaja:
Gabriela Creţu
LÜHISELGITUS
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet.
Amet peaks etendama olulist osa kolmanda energiapaketi väljatöötamisel ja rakendamisel.
Amet peab olema täiesti sõltumatu ning haldus- ja finantsküsimustes iseseisev, et täita oma rolli tarbijate ja sidusrühmade õiguste kaitsmisel.
Amet peaks saama aegsasti konsulteerida turuosalistega, olema volitatud kooskõlastama ja kontrollima investeeringuid ja tegelema turujärelevalvega ning saama teavitada esinevatest turumoonutustest.
Amet peaks tegelema Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ettepanekute algatamise, järelevalve ja kinnitamisega, mis võimaldaks energia siseturu õiguslikult reguleeritumat arendamist, ning võtma asjakohaseid meetmeid heatasemelise tarbijakaitse tagamiseks.
Ametil peab olema juhtiv roll põhivõrguettevõtjate tehniliste ja turureeglite algatamisel, väljatöötamisel, valideerimisel, rakendamisel ja jõustamisel.
Lisaks sellele peaks amet osalema Euroopa reeglite ulatuse ja sisu määratlemisel.
Ametile tuleks anda otsustamispädevus, et jagada põhivõrguettevõtjatega reeglite koostamise ülesandeid.
Amet peaks koos komisjoniga otsustama, kas teha uute piiriüleste infrastruktuuride puhul võimalikke erandeid omandisuhete eraldamise nõuetest.
Euroopa Parlament peaks saama kontrollida ameti tegevust ja toimimist.
Direktori valimine, ametiaja pikendamine ja ametist vabastamine peaks saama Euroopa Parlamendilt heakskiidu.
Ameti direktor, haldusnõukogu ja reguleerivate asutuste nõukogu peaksid andma aru Euroopa Parlamendile.
Nad peaksid ilmuma Euroopa Parlamendi ette viimase taotlusel.
Haldusnõukogu peaks vastutama ainult juhtimise ja raamatupidamisega seonduvate küsimuste eest.
Haldusnõukogu liikmete arvu tuleks vähendada, sest kaksteist liiget on põhjendamatult palju, kui võrrelda seda reguleerivate asutuste nõukogu liikmete ja kogu ameti töötajate hulgaga.
Haldusnõukogusse peaksid kuuluma üksnes isikud, kelle on ametisse nimetanud komisjon.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek 1
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 7 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(7 a) Amet peaks järjepidevalt kontrollima, kas turgudel esineb turumoonutusi, ning vajaduse korral teavitama sellest komisjoni, Euroopa Parlamenti ja riikide ametiasutusi.
Selgitus
Amet peaks saama mitte ainult teavitada, vaid ka kontrollida turge ning hoiatada aegsasti Euroopa institutsioone ja riikide ametiasutusi.
Muudatusettepanek 2
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 10
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10) Ametil peaks olema ka võimalik välja anda mittesiduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.
(10) Ametil peaks olema ka võimalik välja anda kohustuslikke ja mittesiduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada , ning amet peaks aitama komisjoni kohustuslike suuniste väljatöötamisel .
Selgitus
Ameti pädevust tuleb laiendada, et ta saaks etendada olulist osa tarbijate ja sidusrühmade huvide kaitsmisel.
Muudatusettepanek 3
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 16
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(16) Ametil peab olema kõrgetasemel professionaalne personal .
Eelkõige kasutab amet ära riiklike reguleerivate asutuste , komisjoni ja liikmesriikide lähetatud personali oskusi ja kogemusi .
Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.
Haldusnõukogu peab kokkuleppel komisjoniga võtma vastu vajalikud rakendusmeetmed.
(16) Ametil peab olema kõrgetasemeline professionaalne personal , kusjuures erandkorras võetakse tööle riiklike reguleerivate asutuste lähetatud personali.
Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.
Haldusnõukogu peab kokkuleppel komisjoniga võtma vastu vajalikud rakendusmeetmed.
Selgitus
Kui tööle võetakse liiga palju riiklike asutuste ja reguleerivate asutuste lähetatud töötajaid, vähendaks see ameti sõltumatust ning seda võimalust tuleks kasutada vaid erandjuhtudel.
Muudatusettepanek 4
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 18
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(18) Kolmandad riigid peaksid saama osaleda ameti töös kooskõlas asjaomaste ühenduse sõlmitud lepingutega.
(18) Koostöö kolmandate riikide energiasektorit reguleerivate ametitega peaks toimuma kooskõlas asjaomaste ühenduse sõlmitud lepingutega.
Selgitus
Tuleb teha selgeks, et kolmandate riikide osalus toimub vaid teiste energiasektorit reguleerivate ametitega (mitte lihtsalt välisriigi subjektidega) tehtavate koostööprojektide raames ning nad ei osale otseselt ameti töös.
Muudatusettepanek 5
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 19 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(19 a) Amet annab oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile.
Selgitus
Euroopa Parlament peaks saama kontrollida ameti tegevust ja toimimist.
Muudatusettepanek 6
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Amet võib :
Amet:
a) esitada põhivõrguettevõtjatele adresseeritud arvamusi;
a) esitab põhivõrguettevõtjatele adresseeritud arvamusi ja soovitusi ;
b) esitada reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi;
b) esitab reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi ja soovitusi ;
c) esitada komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi;
c) esitab komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi;
d) võtta vastu üksikotsuseid konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud artiklites 7 ja 8 .
d) võtab vastu üksikotsuseid konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud artiklites 6, 7 ja 8.
Selgitus
Ametil peaks olema võimalus võtta vastu siduvaid otsuseid ka põhivõrguettevõtjate koostööga seotud ülesannetes, et hoida ära iseregulatsiooni.
Muudatusettepanek 7
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Amet võib komisjoni taotlusel või omal algatusel esitada komisjonile arvamuse kõikide küsimuste kohta, mis on seotud tema asutamise eesmärgiga.
5.
Amet võib komisjoni taotlusel või omal algatusel esitada komisjonile arvamuse või soovituse kõikide küsimuste kohta, mis on seotud tema asutamise eesmärgiga.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekutest 5 ja 6.
Muudatusettepanek 8
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Amet võib esitada oma arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2d lõikes 2 sätestatule Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2d lõi kes 2 sätestatule Euroopa maagaasi põhivõrguettevõtjate võrgustikule nende tehniliste ja turureeglite, iga-aastase tööprogrammi kavandi ning 10-aastase investeerimiskava kavandi kohta .
3.
Amet kinnitab reeglid ja eeskirjad, sealhulgas 10-aastase investeerimiskava , et tagada diskrimineerimise puudumine, tulemuslik konkurents ning turu tõhus ja turvaline toimimine .
Selgitus
Ametil peavad olema täielikud volitused Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ettepanekute kooskõlastamiseks ja kinnitamiseks.
Muudatusettepanek 9
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3 a.
Amet annab komisjonile omal algatusel või komisjoni taotlusel nõu Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku strateegiasuuniste koostamisel määruse (EÜ) nr 1228/2003 artikli 2c lõike 1 punktide a ja c ning määruse (EÜ) nr 1775/2005 artikli 2c lõi ke 1 punktide a ja c kohaste reeglite ja eeskirjade (sh tehnilised reeglid, ühised võrguhaldusvahendid, teadusuuringute kavad, 10-aastane investeerimiskava koos kahe aasta tagant koostatava tootmise piisavuse väljavaatega, iga-aastane tööprogramm) väljatöö tamiseks, ning vajaduse korral teeb ta seda ka kohustuslike suuniste vastuvõtmisel.
Amet annab komisjonile omal algatusel või komisjoni taotlusel nõu turureeglite koostamisel, sealhulgas kohustuslike suuniste vastuvõtmisel.
Selgitus
Eelnevalt tuleks kindlaks määrata kavandatavate reeglite kohaldamisala ja ulatus, sõltumata sellest, kas reeglid kehtivad kõigi põhivõrkude infrastruktuuride või olemasolevate riiklike põhivõrkude suhtes.
Esmalt peaks amet andma komisjonile viimase taotlusel või omal algatusel nõu selliste reeglite või eeskirjade täpse kohaldamisala ja ulatuse kohta, mis käsitlevad elektri- ja gaasimääruse artikli 2c lõikes 3 mainitud valdkondi.
Samuti tuleb kindlaks määrata kõrgema taseme eesmärgid ja 10-aastase investeerimiskava ulatus.
Muudatusettepanek 10
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 a.
Amet konsulteerib ulatuslikult ja aegsasti ning avatul ja läbipaistval viisil turuosaliste, tarbijate ja lõppkasutajatega, võttes eelkõige arvesse oma kohustusi põhivõrguettevõtjate ees.
Selgitus
Praegu korraldab ELi tasandil avalikke arutelusid elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (ERGEG).
Nüüd peaks selle ülesande saama endale amet, kuna juba on olemas asjakohased ja kindlad eeskirjad ning avalike arutelude läbiviimise kogemus.
Lisaks sellele on amet – erinevalt Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikust – asutus, mis on ellu kutsutud selleks, et kaitsta kõigi turuosaliste huve.
Muudatusettepanek 11
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 a.
Amet jälgib põhivõrguettevõtjate piiriülese võimsuse arvestust ja võrkudevahelise ühendusvõimsuse tegelikku (kogu) kasut amist ning lahendab ebaõiglase, diskrimineeriva või ebapiisava riigipiiride ülese juurdepääsu probleeme.
Selgitus
Artiklit 6 on vaja tugevdada selleks, et tagada ametile tegelikud volitused piirülese kauplemise kontrollimiseks ja meetmete võtmiseks mis tahes kaubandustõkete kõrvaldamisel.
Sõltumata sellest, kas ENTSO luuakse või mitte, peaksid ametil olema otsesed volitused sundida iga põhivõrguettevõtjat tema otsuseid järgima.
Kui ENTSO luuakse, on ülimalt oluline ameti volitusi ja kohustusi veelgi laiendada, et need oleksid kooskõlas ENTSO tegevusega.
Muudatusettepanek 12
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 b (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 b.
Ametil on võimalik kehtestada tulemuslikke sanktsioone, kui piiriülese kauplemise tõkkeid ei ole kõrvaldatud.
Selgitus
Artiklit 6 on vaja tugevdada selleks, et tagada ametile tegelikud volitused piirülese kauplemise kontrollimiseks ja meetmete võtmiseks mis tahes kaubandustõkete kõrvaldamisel.
Sõltumata sellest, kas ENTSO luuakse või mitte, peaksid ametil olema otsesed volitused sundida iga põhivõrguettevõtjat oma otsuseid järgima.
Kui ENTSO luuakse, on ülimalt oluline ameti volitusi ja kohustusi veelgi laiendada, nii et need oleksid kooskõlas ENTSO tegevusega.
Muudatusettepanek 13
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 6 c (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 c.
Ametil on võimalik võtta vastu siduvaid otsuseid kõikides küsimustes, mis puudutavad enam kui ühte liikmesriiki kaasavate ühendatud ülekandesüsteemide kasutamist ja neile ligipääsu, juhul kui asjakohased riiklikud reguleerivad asutused ei ole saavutan ud ühist kokkulepet kuue kuu jooksul alates sellest, kui tarnija või põhivõrguettevõtja probleemist teatas.
Selgitus
Artiklit 6 on vaja tugevdada selleks, et tagada ametile tegelikud volitused piirülese kauplemise kontrollimiseks ja meetmete võtmiseks mis tahes kaubandustõkete kõrvaldamisel.
Sõltumata sellest, kas ENTSO luuakse või mitte, peaksid ametil olema otsesed volitused sundida iga põhivõrguettevõtjat oma otsuseid järgima.
Kui ENTSO luuakse, on ülimalt oluline ameti volitusi ja kohustusi veelgi laiendada, nii et need oleksid kooskõlas ENTSO tegevusega.
Muudatusettepanek 14
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Haldusnõukogusse kuulub kaksteist liiget .
Neist kuus nimetab ametisse komisjon ning kuus nõukogu .
Ametiaeg on viis aastat ning sama isiku võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.
1.
Haldusnõukogusse kuulub kuus liiget , kelle nimetab ametisse komisjon.
Ametiaeg on viis aastat ning sama isiku võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.
Haldusnõukogu koosseis tuleb Euroopa Parlamendis hääletusel heaks kiita.
Selgitus
Euroopa Parlament peaks saama kontrollida ameti tegevust ja toimimist.
Seepärast peab amet andma oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile.
Muudatusettepanek 15
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees.
Ameti direktor osaleb arutelus, kui haldusnõukogu ei otsusta teisiti.
Haldusnõukogu tuleb korraliseks istungiks kokku vähemalt kaks korda aastas.
Ta tuleb kokku ka esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel.
Haldusnõukogu võib vaatlejana koosolekule kutsuda isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv.
Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi.
Haldusnõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.
3.
Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees.
Ameti direktor osaleb arutelus, kui haldusnõukogu ei otsusta teisiti.
Haldusnõukogu tuleb korraliseks istungiks kokku vähemalt neli korda aastas.
Ta tuleb kokku ka esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel.
Haldusnõukogu võib vaatlejana koosolekule kutsuda isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv.
Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi.
Haldusnõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.
Selgitus
Neli istungit aastas annaks parema ülevaate ameti hallatavatest poliitikavaldkondadest ja võimaldaks korrapärasemalt tööd suunata.
Muudatusettepanek 16
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Haldusnõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku kohalolevate liikmete häältes t.
4.
Haldusnõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja kohalolevate liikmete absoluutset häälteenamust .
Selgitus
Kuna haldusnõukogu liikmeid tuleks vähendada kuuele (muudatusettepanek 14), tuleb täpsustada hääletamisreegleid.
Muudatusettepanek 17
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 a.
Haldusnõukogu võib ametist vabastada komisjoni ettepanekul ja Euroopa Parlamendi otsusega.
Euroopa Parlament võtab otsus e vastu absoluutse häälteenamusega.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 12.
Muudatusettepanek 18
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 5 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5 a.
Haldusnõukogu liikmed on riikide valitsustest sõltumatud.
Selgitus
Amet peaks olema võimalikult sõltumatu.
Kuna haldusnõukogu liikmeid määravad ametisse vastavalt nõukogu ja komisjon, võivad liikmed saada juhiseid nendelt institutsioonidelt, kuid mitte üheltki konkreetselt liikmesriigilt.
Muudatusettepanek 19
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige -1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
-1 a.
Haldusnõukogu vastutab üksnes juhtimise ja raamatupidamisega seonduvate küsimuste eest.
Selgitus
Ülesannete jaotus kahe nõukogu vahel peaks olema selge ning haldusnõukogul peaksid olema ainult juhtimise ülesanded, et anda ametile reguleerimisega seotud kohustuste tõhusaks ja iseseisvaks täitmiseks vajalikud volitused.
Muudatusettepanek 20
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 7 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
7 a.
Euroopa Parlament võib kutsuda haldusnõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.
Selgitus
Euroopa Parlament peaks saama kontrollida ameti tegevust ja toimimist.
Muudatusettepanek 21
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 11 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Reguleerivate asutuste nõukogusse kuulub vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 22a ja direktiivi 2003/55/EÜ artiklis 24a sätestatule üks reguleeriva asutuse esindaja igast liikmesriigist ja üks hääleõiguseta komisjoni esindaja .
Iga liikmesriigi reguleeriv asutus nimetab ühe asendusliikme.
1.
Reguleerivate asutuste nõukogusse kuulub vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 22a ja direktiivi 2003/55/EÜ artiklis 24a sätestatule üks reguleeriva asutuse esindaja igast liikmesriigist ja kaks nõuandva pädevusega hääleõiguseta komisjoni esindajat .
Iga liikmesriigi reguleeriv asutus nimetab ühe asendusliikme.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 17.
Muudatusettepanek 22
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 4 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4 a.
Euroopa Parlament võib kutsuda reguleerivate asutuste nõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 16.
Muudatusettepanek 23
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu, pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi, vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle esitab komisjon pärast seda, kui nad on teatanud soovist osaleda konkursil.
Enne ametisse määramist võib haldusnõukogu valitud kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele.
2.
Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu, pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi, vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle esitab komisjon pärast seda, kui nad on teatanud soovist osaleda konkursil.
Enne ametisse määramist kutsutakse haldusnõukogu valitud kandidaat esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle komisjoni liikmete küsimustele.
Direktori ametisse määramine t uleb Euroopa Parlamendis hääletusel heaks kiita.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 17.
Muudatusettepanek 24
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Haldusnõukogu teatab direktori ametiaja pikendamise kavatsusest Euroopa Parlamendile.
Ühe kuu jooksul enne ametiaja pikendamist võidakse direktor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette , et vastata selle liikmete küsimustele.
5.
Haldusnõukogu teatab direktori ametiaja pikendamise kavatsusest Euroopa Parlamendile.
Kuni üks kuu enne ametiaja pikendamist esineb direktor Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ees ja vastab selle komisjoni liikmete küsimustele.
Direktori ametiaja pikendamine tuleb Euroopa Parlamendis hääletusel heaks kiita.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 17.
Muudatusettepanek 25
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13 – lõige 7
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
7.
Direktori võib ametist vabastada üksnes haldusnõukogu otsusega, mis tehakse pärast reguleerivate asutuste nõukoguga nõupidamist.
Haldusnõukogu peab selle otsuse tegema vähemalt oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega.
7.
Direktori võib ametist vabastada haldusnõukogu otsusega, mis tehakse pärast reguleerivate asutuste nõukoguga nõupidamist.
Haldusnõukogu peab selle otsuse tegema vähemalt oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega.
Direktori võib ametist vabastada ka Euroopa Parlament pärast konsulteerimist reguleerivate asutuste nõukoguga.
Euroopa Parlament võtab otsuse vastu absoluutse häälteenamusega.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 17.
Muudatusettepanek 26
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 14 – lõige 4 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4 a.
Euroopa Parlament võib kutsuda direktori pädeva komisjoni ette esinema ja selle komisjoni liikmete küsimustele vastama.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 17.
Muudatusettepanek 27
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 15 – lõige 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 a.
Euroopa Parlament võib kutsuda apellatsiooninõukogu liikmeid pädeva komisjoni ette esinema ning selle komisjoni liikmet e küsimustele vastama.
Selgitus
Tuleneb muudatusettepanekust 17.
Muudatusettepanek 28
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 25 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Haldusnõukogu võib vastu võtta sätteid, mis lubavad liikmesriikide ekspertidel töötada ameti juures lähetuses.
4.
Haldusnõukogu võib vastu võtta sätteid, mis lubavad liikmesriikide ekspertidel töötada ameti juures lähetuses erandjuhtu del .
Selgitus
Kui võetaks tööle liiga palju riiklike asutuste ja reguleerivate asutuste lähetatud töötajaid, vähendaks see ameti sõltumatust ning seda võimalust tuleks kasutada vaid erandjuhtudel.
Muudatusettepanek 29
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 28
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
28.
Amet on osalemiseks avatud riikidele , kes ei ole Euroopa Liidu liikmed ning on sõlminud Euroopa Liiduga sellealased kokkulepped.
Vastavalt nende kokkulepete asjakohastele sätetele töötatakse välja kord, millega nähakse eelkõige ette nende riikide ameti töös osalemise laad, ulatus ja menetluslikud aspektid, sealhulgas sätted rahaliste osamaksude ja töötajate kohta.
28.
Amet on koostööks avatud selliste riikide energeetikasektorit reguleerivatele asutustele , kes ei ole Euroopa Liidu liikmed ning on sõlminud Euroopa Liiduga sellealased kokkulepped.
Vastavalt nende kokkulepete asjakohastele sätetele töötatakse välja kord, millega nähakse eelkõige ette nende kolmandate riikide energeetikasektorit reguleerivate asutuste osalemise laad, ulatus ja menetluslikud aspektid, sealhulgas sätted rahaliste osamaksude ja töötajate kohta.
Selgitus
Sõnastuse muutmine.
Muudab artikli sõnastuse selgemaks.
MENETLUS
Pealkiri
Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet
Viited
KOM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD)
Vastutav komisjon
ITRE
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
IMCO
11.10.2007
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Gabriela Creţu
21.11.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
22.1.2008
28.2.2008
2.4.2008
Vastuvõtmise kuupäev
8.4.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
39
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Cristian Silviu Buşoi, Charlotte Cederschiöld, Gabriela Creţu, Mia De Vits, Janelly Fourtou, Vicente Miguel Garcés Ramón, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Anna Hedh, Edit Herczog, Iliana Malinova Iotova, Pierre Jonckheer, Syed Kamall, Alexander Lambsdorff, Kurt Lechner, Lasse Lehtinen, Toine Manders, Arlene McCarthy, Nickolay Mladenov, Catherine Neris, Zita Pleštinská, Giovanni Rivera, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Eva-Britt Svensson, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler, Marian Zlotea
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Emmanouil Angelakas, Colm Burke, Giovanna Corda, Bert Doorn, Brigitte Fouré, Joel Hasse Ferreira, Bilyana Ilieva Raeva, Olle Schmidt, Bogusław Sonik, Janusz Wojciechowski
MENETLUS
Pealkiri
Energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet
Viited
KOM(2007)0530 – C6-0318/2007 – 2007/0197(COD)
EP-le esitamise kuupäev
19.9.2007
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
ITRE
11.10.2007
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
11.10.2007
CONT
11.10.2007
ECON
11.10.2007
ENVI
11.10.2007
IMCO
11.10.2007
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
CONT
3.10.2007
ENVI
9.10.2007
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Giles Chichester
21.4.2008
Endine raportöör / Endised raportöörid
Renato Brunetta
Arutamine parlamendikomisjonis
21.11.2007
19.12.2007
23.1.2008
24.1.2008
29.1.2008
27.2.2008
26.3.2008
6.5.2008
Vastuvõtmise kuupäev
28.5.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
44
1
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Jerzy Buzek, Giles Chichester, Dragoş Florin David, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, Umberto Guidoni, András Gyürk, Fiona Hall, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Eugenijus Maldeikis, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Aldo Patriciello, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Adina-Ioana Vălean, Alejo Vidal-Quadras
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Gabriele Albertini, Ivo Belet, Danutė Budreikaitė, Manuel António dos Santos, Robert Goebbels, Satu Hassi, Edit Herczog, Pierre Pribetich, Bernhard Rapkay, Silvia-Adriana Ţicău
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Emmanouil Angelakas, Nicolae Vlad Popa
