LÕPLIK
A6-0396/2007
16.10.2007
RAPORT
Kaubandus- ja majandussuhted Ukrainaga
(2007/2022(INI))
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Raportöör:
Zbigniew Zaleski
PE 386.531v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI..........................................................................................................................13
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................18
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
kaubandus- ja majandussuhete kohta Ukrainaga
( 2007/2022(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta;
– võttes arvesse Ferrero-Waldneri/Solana kümnepunktilist Ukraina kava, mille nõukogu kinnitas 21. veebruaril 2005. aastal;
– võttes arvesse volinik Ferrero-Waldneri 22. novembri 2005. aasta teatist komisjonile „Euroopa naabruspoliitika rakendamine ja edendamine” ( SEK(2005)1521 );
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta ( KOM(2006)0726 );
– võttes arvesse komisjoni Ukraina riigistrateegia dokumenti aastateks 2007–2013 ja riiklikku sihtprogrammi aastateks 2007–2010;
– võttes arvesse 1. detsembril 2005. aastal allkirjastatud Ukraina ja ELi vahelise energiaalase koostöö vastastikuse mõistmise memorandumit;
– võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2005. aasta teatist „Ukrainaga ühise õhuruumi arendamine” ( KOM(2005)0451 );
– võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa naabruspoliitika – strateegiadokument” (KOM(2004)373);
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni teatisele nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta: naabruspoliitika eduaruanne, Ukraina ( KOM(2006)0726 ), ( SEK(2006)1505 );
– võttes arvesse 5. mail 1993. aastal allkirjastatud ning 9. märtsil 2005. aastal pikendatud ja muudetud Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelist tekstiiltoodetega kauplemise lepingut;
– võttes arvesse 14. juunil 1994. aastal allkirjastatud ning 30. märtsil 2004. aastal pikendatud ja muudetud Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vahelist partnerlus- ja koostöölepingut
EÜT L 49, 19.2.1998, lk 3. ;
– võttes arvesse 22. novembril 2004. aastal allkirjastatud Euroopa Ühenduse ja Ukraina valitsuse vahelist teatavate terasetoodetega kauplemist käsitleva lepingut;
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Ukraina vahelist koostöölepingut tsiviilotstarbelise satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) kohta ja Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelist lennuühenduse teatavaid aspekte käsitlevat lepingut, mis mõlemad allkirjastati 1. detsembril 2005;
– võttes arvesse viimaste ELi ja Ukraina tippkohtumiste, sealhulgas 27. oktoobril 2006. aastal Helsingis toimunud tippkohtumise tulemusi;
– võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta
ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 312. ;
– võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni „Globaalne Euroopa – konkurentsivõime välisaspektid”
Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2007)0196 . ,
– võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta soovitust nõukogule läbirääkimisvolituse kohta uue, laiendatud lepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel
Vastu võetud tekstid, P6_TA(2007)0355 . ;
– võttes arvesse ELi ja Ukraina parlamentaarse koostöökomitee juures tegutseva Euroopa Parlamendi delegatsiooni tegevust;
– võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2007. aasta järeldusi uue laiendatud lepingu kohta;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ( A6-0396/2007 ),
A. arvestades, et Ukraina on ELi jaoks strateegilise tähtsusega partner ning loomulikuks sillaks ELi ning Venemaa ja Kesk-Aasia vahel; arvestades, et Ukraina suurus, loodusvarad ja rahvastik ning geograafiline asend annavad Ukrainale Euroopas ainulaadse seisundi ja muudavad ta oluliseks tegutsejaks selles piirkonnas;
B. arvestades, et pärast 2004. aasta laienemist sai EList Ukraina suurim kaubanduspartner ning et Ukrainaga piirnevate riikide ühinemine ELiga on tugevdanud Ukraina kaubandussidemeid ELiga ja avanud uusi piirkondliku kaubanduse, tööstusliku koostöö ja majanduskasvu võimalusi;
C. arvestades, et Euroopa Parlamendi üks peamisi eesmärke välispoliitikas on tõhustada ja edendada Euroopa naabruspoliitikat, mille eesmärk on toetada demokraatia ja turumajanduse arengut ELiga piirnevates riikides ning tugevdada nende poliitilisi ja majanduslikke sidemeid ELi ja selle liikmesriikidega;
D. arvestades, et naabruspoliitika tõhustamiseks tuleb esmajärjekorras edendada mitmepoolsust ja seega on uue laiendatud lepingu, mida käsitlevad läbirääkimised algasid 5. märtsil 2007, peamine teema tulevase vabakaubanduslepingu sõlmimine;
E. arvestades, et nii Ukraina ühinemine WTOga kui ka ühinemislepingu ratifitseerimine Ukraina valitsuse poolt on mõlemad vajalikud eeldused selleks, et Ukraina saaks uue laiendatud lepingu raames alustada ELiga läbirääkimisi vabakaubanduspiirkonna loomiseks eesmärgiga siduda Ukraina majandus võimalikult tugevalt ELi majandusega ja parandada riigi üldist suutlikkust kaubanduse ja majanduse valdkonnas;
F. arvestades, et kaubanduse valdkonnas on ELi ja Ukraina huvid sarnased ning nende vastavate turgude suurem integreeritus oleks kasulik mõlemale ning et ühenduse õigustiku järkjärguline kohaldamine Ukraina poolt oleks oluline samm edasi Ukraina majanduse järkjärgulise ELiga integreerimise ja poliitilise koostöö süvendamise eesmärgi suunas;
G. arvestades, et kavandataval Ukraina ja Euroopa Ühenduse vahelisel vabakaubanduslepingul võib algselt olla negatiivseid külgi, mis mõjutavad eelkõige majanduslikult ja sotsiaalselt kõige nõrgemaid elanikkonna rühmasid; arvestades vajadust luua elanikkonna rühmadele majandusabi suurendamise kaudu üleminekumehhanism, mis võimaldaks järkjärgulist ja tasakaalustatud integratsiooni ning toetaks sellega riigi jätkusuutlikku arengut;
H. arvestades, et Euroopa Liidu poolsed pingutused ei tohi keskenduda üksnes Ukraina majanduslikule integratsioonile, vaid tuleb luua alus ka sotsiaaltoetuste süsteemile, mille kaudu tagatakse näiteks õiglasem ja tasakaalustatum juurdepääs vanaduspensionitele või võimaldatakse kõige vaesemate elanikkonna rühmade, lasterikaste perede või maaelanikkonna toetamist ning pakutakse rahalisi ja muid võimalusi vähemuste integratsiooniks; arvestades, et nende meetmetega toetatakse sotsiaalset ja poliitilist stabiilsust, mis on vajalik Ukraina edukaks majanduslikuks integratsiooniks WTO raames ja tugevateks partnerlussuheteks ELiga;
I. arvestades, et EL ja Ukraina on otsustanud eesmärgiks seatud ühise vabakaubanduspiirkonna loomise suunas kiiresti edasi liikuda, niipea kui Ukraina on WTOga ühinemise protsessi lõpetanud ja Ukraina parlament on ühinemislepingu ratifitseerinud, nagu seda on viimastel kõrgetasemelistel kohtumistel ja tippkohtumistel kinnitatud;
J. arvestades, et riigile tuleb jätta aega ja ruumi oma võimete parandamiseks, mis võimaldavad tal tulla toime globaliseerumisega seotud väljakutsetega; arvestades, et riigi majanduse tugevamaid ja nõrgemaid külgi ning siseolukorda ja piirkondlikke eripärasusi arvesse võttes tuleb Ukraina turg järk-järgult avada, mis peab aga toimuma teatud paindlikkusega, et vältida riigile üheainsa majandusmudeli sunniviisilist pealesurumist;
K. arvestades, et ELi ja Ukraina ees seisvad üleilmastumise ja uute ning tugevate majanduslike toimijate ilmnemisega seotud kaubandus- ja majanduspoliitilised väljakutsed on sarnased; arvestades, et tõhusam majanduskoostöö ELiga võiks anda tõuke vajalikele reformidele ning aidata soodsama investeerimiskliima kaudu suurendada nii rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide kui ka erasektori otseinvesteeringuid Ukraina majandusse;
L. arvestades, et majanduskoostöö tugevdamine Ukrainaga toob kaasa positiivseid kasvuvõimalusi ka liikmesriikide majanduste jaoks ja kiirendab nende paremat integratsiooni ELi siseturuga;
M. arvestades, et Ida-Euroopa uued poliitilised, majandus- ja sotsiaalprobleemid kujutavad endast väljakutseid, millele peavad reageerima kõik osalised ühiselt ja koordineeritult,
WTOga ühinemine
1. toetab WTOga ühinemist käsitlevate läbirääkimiste edukat lõpetamist; palub Ukrainal kõrvaldada kõik järelejäänud õiguslikud ja tehnilised takistused, mis põhjustavad raskusi ühinemisläbirääkimistel WTOga;
2. palub komisjonil ja liikmesriikidel pakkuda Ukrainale seoses WTOga ühinemisega täiendavat poliitilist ja diplomaatilist toetust ning riiki vajalike nõuete täitmisel ka edaspidi abistada; palub komisjonil toetada Ukrainat talle antud üleminekuaja kasutamisel täies mahus seoses WTO liikmesusega esitatud kõrgete nõudmiste täitmiseks;
3. kiidab heaks ELi otsuse anda Ukrainale turumajanduse staatus ja tunnustada seeläbi Ukraina valitsuse riigi hästi toimiva turumajanduse loomiseks tehtud suuri jõupingutusi; palub Ukraina valitsusel need saavutused koondada, et tagada, et tõsistele turumoonutustele reageeritakse nõuetekohaselt;
ELi ja Ukraina vabakaubanduspiirkonna loomine
4. kiidab heaks asjaolu, et praegu komisjoni juhtimisel läbiviidav kaubanduse säästvuse mõju hinnang lõpetatakse enne vabakaubanduslepingut käsitlevaid ametlikke läbirääkimisi, mida alustatakse niipea kui Ukraina on WTOga ühinenud ja Ukraina parlament on ratifitseerinud ühinemislepingu; palub komisjonil ja Ukraina valitsusel võtta vabakaubanduslepingu sätete määratlemisel vajalikul määral arvesse säästvuse mõju hinnangu tulemusi;
5. palub lepingupooltel hoolikalt kaaluda usaldusväärse ja tõhusa institutsioonilise raamistiku loomist, mis võimaldaks omakorda luua ühise järelevalvekomisjoni ja anda sellele vastavad volitused; ühine järelevalvekomisjon võib anda soovitusi pooltevaheliste kaubandus- ja majandussuhete parandamiseks ning toimiva vaidluste lahendamise mehhanismi loomise ergutamiseks;
6. palub komisjonil ja Ukraina valitsusel luua veel enne vabakaubanduslepingut käsitlevate läbirääkimiste lõpetamist säästva arengu foorumi, mis oleks avatud kodanikuühiskonna esindajatele ja mille raames tegeletakse intensiivselt kliimamuutuse küsimusega;
7. märgib, et vabakaubanduspiirkonna loomisel Ukrainaga on pikemas perspektiivis vaieldamatult positiivne mõju, kuid lühemas või keskpikas perspektiivis võivad ELi idapoolsete liikmesriikide jaoks kaasneda sellega ka negatiivsed mõjud, millega tuleb aidata toime tulla;
8. palub Ukrainal töötada välja rahvusvahelistele ja ELi normidele vastavad tollialased õigusaktid ja neid rakendada ning parandada nii piiril kui ka riigi sees tegutsevate tolliteenistuste tööd lihtsustatud ja ajakohastatud tollimenetluste abil; palub komisjonil Ukraina poolt selles valdkonnas tehtud jõupingutusi toetada ning anda talle täiendavat tehnilist abi ja sihtotstarbelist rahalist toetust;
9. märgib, et vaatamata asjaolule, et suuremat osa Ukrainast ELi imporditud konkurentsivõimelisi tooteid ELi üldiste tariifsete soodustuste kava ei hõlma, on see süsteem osutunud siiski erakordselt kasulikuks nende Ukraina tootjate jaoks, kes soovivad ühenduse turule pääseda; palub komisjonil ja liikmesriikidel seoses Ukrainaga kaaluda edasist liberaliseerimist ja võimaldada tal kasutada teatud sooduskorda nn tööõiguse klausli alusel (mis lubab riikide suhtes, nagu näiteks Ukraina, kes rakendavad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi töövõtjate õigusi käsitlevaid konventsioone, kohaldada sooduskorda);
Tööstuspoliitika
10. palub Ukrainal tungivalt viia läbi täiendavaid sisereforme, mis võimaldaksid täielikku integreerumist ülemaailmsete turgude ja väärtusahelatega; rõhutab, et ekspordi mitmekesistamine peab eelkõige täiendama siseturu tugevdamist, kui ekspordi valdkonnast peab tulevikus kujunema Ukraina majanduskasvu usaldusväärne ergutav faktor;
11. palub Ukrainal edendada avalike teenuste tõhusust ja tagada nende hea kättesaadavus kõikidele kodanikele ning pöörata rohkem tähelepanu turu liberaliseerimise küsimusele, eelkõige privatiseerimisprotsessi eduka läbiviimise, monopolide lõhkumise ja Ukraina riigipanga sõltumatuse tagamise teel;
12. peab oluliseks, et kommertsteenuseid eristatakse avalikest teenustest, seejuures ei tohiks viimaseid liberaliseerimine mõjutada, et elanikkonna põhivajadused oleksid rahuldatud ja kõigile tagatakse hea juurdepääs peamistele avalikele hüvistele nagu tervishoid, haridus, joogivesi ja energia;
13. palub Ukrainal pärast WTO liikmeks saamist luua tasakaalustav jõud osanike ja investorite kaugeleulatuvatele õigustele kõikidele kodanikele ettevõtteid puudutava teabe paremini kättesaadavaks tegemise ning sotsiaalsetest ja varalistest õigustest ja inimõigustest range kinnipidamise tagamise teel ja hoolitseda selle eest, et ettevõtted võtaksid üle rahvusvahelised normid ettevõtete sotsiaalse vastustuse, raamatupidamise ja auditeerimise valdkonnas; rõhutab tungivalt, et Ukraina tsiviil- ja kaubanduskohtud peavad mängima diskrimineerimise ja pettuse vatsu võitlemisel olulisemat rolli;
14. palub Ukrainal tungivalt luua ühtne ja tõhus maksusüsteem, mis on kooskõlas ELi õigusaktide ja tavadega; märgib, et usaldusväärsed ja tõhusad finantsteenused on vajalik eeldus igasuguseks edasiseks majanduskasvuks Ukrainas; rõhutab, et tuleb ajakohastada rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise eeskirju ning laiendada nende kohaldamisala; palub Ukrainal tungivalt lõpetada viivitamatult välismaiste ettevõtjate diskrimineerimine maksustamise valdkonnas;
15. täheldab murelikult, et vaatamata Ukraina valitsuse asjakohastele pingutustele on korruptsioon riigis endiselt laialt levinud ja takistab oluliselt nii majanduskasvu kui ka välismaise kapitali juurdevoolu; palub Ukraina valitsusel tungivalt võtta korruptsiooni vastu võitlemiseks asjakohaseid meetmeid ja pöörata erilist tähelepanu seda põhjustavatele asjaoludele;
16. märgib, et malmi ja terase sektor moodustab suurema osa Ukraina tööstustoodangu ekspordist ja on riigi suurim kaubandusliku sissetuleku allikas; tervitab terasetoodete lepingu sõlmimist 18. juunil 2007. aastal, mis võimaldas oluliselt suurendada ühendusse lubatavate Ukraina terasetoodete kvoote ning soodustas Ukraina ja ELi vahelise kaubavahetuse järkjärgulist, kuid siiski tõhusamat liberaliseerimist; usub, et kõnealune kokkulepe annab olulise panuse partnerlus- ja koostöölepingu eesmärkide edendamisse ning sillutab pärast koguseliste piirangute tühistamist teed paremini integreeritud turgude tekkimisele WTO sätete raames;
17. kutsub Ukrainat üles kõrvaldama ebaõiglast kaubandust põhjustavad konkurentsi moonutamised ning aitama seeläbi kaasa harmooniliste kaubandussuhete loomisele; kutsub samuti komisjoni üles tagama, et kaubanduse kaitsevahendeid kohaldatakse üksnes juhul, kui kaubanduspiirangud on põhjustanud kahjustava dumpingu või subsideerimise olukorra;
18. kutsub Ukraina valitsust üles hoiduma ebaseaduslike subsiidiumide andmisest Ukraina eksportivatele ettevõtetele, mis oleks vastuolus WTO reeglitega, ja vältima igasuguseid turumoonutusi;
19. täheldab, et Ukraina praegused kaubavood, mille maht on juba oluliselt suurenenud ja mis suureneb veelgi, ei ole pikaajalises perspektiivis siiski jätkusuutlikud, sest need sõltuvad suures osas ajutistest ja tsüklilistest asjaoludest, nagu näiteks ülemaailmse terase tarbimise ja hindade suurenemine;
20. ergutab normide lähendamist põllumajanduse, tööstuse, ja teenuste valdkonnas ning palub komisjonil anda kõnealuste normide kooskõlla viimiseks ühenduse normidega vajalikku rahalist ja tehnilist abi;
21. väljendab muret seoses kaevandustööliste töötingimuste ja väikeste sissetulekutega ning kaevandustes aset leidvate tööõnnetuste arvu suurenemisega Ukrainas; palub Ukraina valitsusel tungivalt tagada, et turvalisuse ja miinimumpalga osas järgitakse nõuetekohaselt töötajate põhiõigusi;
Energeetika ja transiidiga seotud küsimused
22. nõuab Ukraina ja ELi vahelise kõrgetasemelise energeetikaalase dialoogi tõhustamist, et rakendada täielikult Ukraina ja ELi vahelise energeetikaalase koostöö vastastikuse mõistmise memorandumit;
23. on seoses asjaoluga, et kliimamuutuse vastu võitlemiseks on säästev kaubandus hädavajalik arvamusel, et juurdepääs energiavarudele on küsimus, mida tuleks reguleerida mitmepoolsete kokkulepete raames ja mida ei tohi kuidagi kahjustada kõige soodsamate juurdepääsutingimuste saavutamiseks sõlmitavate kahepoolsete kaubanduslepingutega;
24. kutsub Ukrainat üles arendama välja järjepidev lähenemisviis energeetikaküsimustele, mille eesmärk on tagada Ukraina territooriumi läbivate energiaallikate mitmekesistamine ja turvalisus, tuumaohutus, riikliku energiaturu reform, energiasektori infrastruktuuri (sealhulgas torujuhtmete) arendamine ja kaasajastamine, energia tõhus kasutus ja taastuvate energiaallikate parem kasutamine;
25. rõhutab ohutu, läbipaistva ning usaldusväärse Ukraina ja ELi vahelise energia transiidisüsteemi tagamise olulisust;
26. toetab tugevalt Ukraina järkjärgulist kaasamist üleeuroopalistesse transpordivõrkudesse; peab seda ELi ja Ukraina vahelise vabakaubanduslepingu eduka toimimise võtmeteguriks;
Intellektuaalomandi õigused
27. nõuab tungivalt, et Ukraina ametiasutused viiksid WTOga ühinemise ja ELiga sõlmitud asjakohase kahepoolse kokkuleppe raames oma intellektuaalomandi kaitse valdkonda reguleerivad seadused kooskõlla ühenduse õigustiku, WTO eeskirjade, eelkõige intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (TRIPS), ja muude asjakohaste rahvusvaheliste normidega, ja tagaksid nende täieliku, järjekindla ja pideva rakendamise, nii et oleks võimalik võidelda tõhusalt võltsingute ja piraatluse vastu; palub Ukraina seaduseandjal konsulteerida ELi ja asjassepuutuvate sidusrühmadega, eelkõige autoriõiguste omanike esindajatega, seadusandlusprotsessi varajases staadiumis ja enne autoriõigusseaduse võimalikku muutmist, eriti mis puudutab digitaalõiguste kehtestamist või nende muutmist, intellektuaalomandiõiguste kasutamise reguleerimist ja jõustamissätteid;
28. palub Ukraina ametiasutustel võtta kõik vajalikud tõhusad ja meetmed, mille abil on võimalik teha kahjutuks ebaseadusliku tegevuse allikad, nagu näiteks optilisi kettaid tootvad tehased, kus tehakse autoriõigustega kaitstud toodete piraatkoopiaid ja veebilehed, mis sisaldavad ebaseaduslikke autoriõigustega kaitstud materjale, ning kõrvaldada turgudelt, nagu näiteks Kiievis asuv Petrovka turg, piraattooted; märgib, et nende meetmete hulka kuuluvad ka korduvad ja etteteatamata kontrollkäigud koostöös autoriõiguste omanikega;
29. peab praeguse kohtusüsteemi kohandamist tungivalt vajalikuks, et tagada intellektuaalomandi õiguste tõhus kaitse, kriminaalmenetluste kiirem läbiviimine ja kõikide isikute, kes on ebaseadusliku kaubandusega seotud (s. t nii tootjad kui ka müüjad), kohtulik karistamine; märgib, et Ukraina kohtunikele ja kohtutele tuleks anda üldine korraldus silmnähtavalt järeletehtud ja võltsitud materjalide konfiskeerimiseks ja hävitamiseks;
30. nõuab tungivalt, et Ukraina ametiasutused vaataksid läbi autoriõigustega kaitstud toodete hologrammide süsteemi, konsulteerides seejuures põhjalikult autorõiguste omanikega;
31. palub Ukraina tolliasutustel karmistada meetmeid, mis on suunatud ebaseaduslikult toodetud piraatplaatide impordi vastu Venemaalt ja parandada koostööd erasektoriga;
Koostöö teaduse ja hariduse valdkonnas
32. palub Ukrainal tungivalt töötada välja majandusmudel, mille aluseks on teadmistepõhine majandus, ja eraldada oluliselt suurem osa sisemajanduse kogutoodangust teadusuuringuteks ja teadlaste vahetusteks; palub komisjonil tagada finants- ja tehnilise abi andmine;
33. rõhutab, et koostöö teaduse, teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas on olulise tähtsusega Ukraina majanduse jaoks ning investeerimiseks ja uuendustegevuseks soodsa keskkonna loomiseks; on arvamusel, et seetõttu tuleb arendada edasi nii ELi liikmesriikide kahepoolseid suhteid Ukrainaga kui ka ELi ühist poliitikat Ukraina suhtes;
34. palub komisjonil ja Ukraina valitsusel parandada koostööd teaduse, tehnoloogia, hariduse, koolituse ning koolis ja ülikoolis omandatavate teadmiste valdkonnas, nagu näiteks Erasmus Munduse ja Jean Monnet´ programmide raames; toetab tugevamate piiriüleste kultuuriliste sidemete ning koostöö loomist ülikoolide ja uurimiskeskuste vahel;
35. rõhutab, et Euroopa Liit peab toetama Ukraina haridussüsteemi toetavate programmide loomise ja rahaliste ergutusvahendite kaudu, mille abil on võimalik arendada teaduslikke ja tehnoloogilisi uurimusi, mis aitavad kaasa riigi suuremale ja säästvamale majanduskasvule ning kultuurilisele ja teaduslikule arengule;
Põllumajandus ka keskkond
36. kiidab heaks asjaolu, et hiljuti allkirjastati vastastikuse mõistmise memorandum põllumajanduslikke küsimusi käsitleva struktureeritud dialoogi kohta; rõhutab, et põllumajanduse valdkond täidab olulisi ülesandeid, mis puudutab eelkõige keskkonna säilimist, sõltumatust toiduainetega varustamisel ja sotsiaalse tasakaalu loomist seoses suurte erinevustega maa- ja linnapiirkondade arengus, mis võib õigustada põllumajandussektori kõrgemaid tolle mittepõllumajanduslike toodetega võrreldes;
37. nõuab, et toetatakse põllumajanduses tegutsevaid isikuid ja maaelanikkonda nende majandusliku ja tervishoiu olukorra parandamise ning maapiirkondade arendamise teel; rõhutab, et vastavat toetust tuleb anda rahalises ja infrastruktuuritoetuse vormis, luues väiketootjatele juurdepääsuvõimaluse laenudele ja võttes kasutusele toetuste määratlemise süsteemi, mille abil on võimalik toetada eelisjärjekorras väike- ja noorettevõtjaid ning töötada välja kutseõppeprogramme; viitab vajadusele luua ka maa- ja linnapiirkondi ühendav transpordivõrgustik ning parandada maapiirkondades juurdepääsu informatsioonile;
38. palub komisjonil alustada arutelu eesmärgiga panna alus regulatiivsele koostööle sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas; palub komisjonil alustada Ukrainaga läbirääkimisi geograafiliste tähiste kaitsmise küsimuses ja lisada nende läbirääkimiste tulemused tulevasse vabakaubanduslepingusse;
39. palub Ukrainal tungivalt tühistada viivitamatult 2006. aasta oktoobris nisule kehtestatud piiravad ekspordikvoodid, mis ei kahjustanud tõsiselt mitte üksnes Ukraina põllumajandusvaldkonda, vaid neis peitub ka oht, et seoses läbipaistmatu litsentside süsteemiga luuakse uusi korruptsioonivõimalusi;
40. rõhutab, kui oluline on, et Ukraina pärast riikliku keskkonnastrateegia vastuvõtmist (1998–2008) ja Kyoto protokolli ratifitseerimist töötaks välja keskkonnaprogrammid, mis tagaksid piirkonna keskkonnaohutuse, mis hõlmab muuhulgas ka tuumaenergia valdkonda, joogiveega varustamise võrgustikku ja Musta mere kaitset reostuse eest;
41. viitab asjaolule, et samaaegselt Ukraina vastuvõtmisega Euroopa Liidu vabakaubanduspiirkonda tuleb võtta vastu ka importijate, eksportijate ja transpordi sertifitseerimise eeskirjad ning karmistada sanitaar- ja fütosanitaarreegleid, et vähendada nende ja Euroopa Liidus kehtivate normide vahelisi erinevusi;
Majandussuhted naabruses asuvate partneritega (sh Venemaaga)
42. võtab teadmiseks, et Ukraina astus teatud tingimustel ühise majandusruumi liikmeks, kuhu kuuluvad Venemaa ja teised endised nõukogude liiduvabariigid; juhib tähelepanu sellele, et osa selle lepingu sätteid, kui neid kohaldatakse piiranguteta, võivad olla takistuseks toimiva vabakaubanduslepingu sõlmimisele ELiga; palub Ukrainal arendada oma majandussuhteid Venemaa Föderatsiooniga viisil, mis ei takistaks riigi üha arenevat ja tugevamat seotust ELi siseturuga;
43. nõuab, et komisjon edendaks kolmepoolset dialoogi Ukraina, Venemaa ja Euroopa Liidu osalusel, mis soodustaks turvalise ja rahumeelse keskkonna arengut ja annaks Ukrainale võimaluse tugevdada enda sõltumatut identiteeti, ilma et ta isolatsiooni satuks; rõhutab ühiseid huvisid käsitleva dialoogi ergutamise vajadust, eelkõige julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas, energeetikasektoris ning nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt suutlikuma transpordivõrgustiku arengu ja muude rahvusvaheliste teemade valdkonnas;
Kokkuvõte (sh Euroopa naabruspoliitika)
44. võttis Ukraina parlamendi poolt 27. veebruaril 2007. aastal vastu võetud avalduse Ukraina ja ELi vaheliste läbirääkimiste alustamise kohta seoses ELiga uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimisega teadmiseks;
45. tunneb heameelt selle üle, et Ukraina soovib osaleda piirkonna stabiilsemaks muutmisel ja toetab Ukraina rolli tugevdamist majanduskoostöö lepingute väljatöötamisel, eriti mis puudutab Musta mere äärseid naaberriike;
46. rõhutab Ukrainaga viisarežiimi lihtsustamise ja tagasivõtulepingu kiire jõustamise ja rakendamise olulisust;
47. toetab rahvusvahelist, eelkõige piiriülest piirkondadevahelist koostööd majanduse ja teistes valdkondades, näiteks EURO 2012 korraldamine koos Poolaga;
48. palub Ukrainal hoolitseda väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele soodsa keskkonna loomise eest ning edendada ettevõtlikkust ja omavastutust;
49. palub komisjonil ja Ukraina valitsusel arendada edasi meetmeid (mis määratletakse vastavalt nõuetekohaselt läbiviidud hindamise tulemustele) mõju jälgimiseks, mis oli viimasel ELi laienemisel ELi ja Ukraina vahelisele kaubandusele; peab vajalikuks, et alustatakse dialoogi 2007. aasta laienemise mõju hindamiseks kaubandus- ja majandussuhete arengule, mille raames töötatakse välja asjakohased meetmed võimalike kahjude vähendamiseks;
50. rõhutab Ukraina strateegilist tähtsust ning palub komisjonil ja liikmesriikidel kujundada tulevikus kahepoolsed suhted uutel ja ühtsematel alustel, mis põhinevad laiaulatuslikul koostööl ja solidaarsusel ning säilitavad suhete privilegeeritud olemuse, mida on vorminud naabrussuhted ja ajalugu, eelkõige mis puudutab Venemaad;
51. tunneb muret selle üle, et puudub selge määratlus ja perspektiiv Euroopa naabruspoliitika jaoks ning samuti ei ole pikaajalist strateegilist nägemust Ida-Euroopa arenguks ja stabiliseerimiseks; rõhutab, et Ukraina integratsiooni küsimus peab muutuma ELi poliitilise agenda tõeliselt prioriteetseks teemaks;
52. tuletab meelde parlamendi korduvat nõudmist, et nõukogu kohaldaks Euroopa naabruspoliitika raames kõikide osalejate suhtes süstemaatiliselt inimõiguste ja demokraatia klauslit; palub nõukogul selgitada, kuidas ta kavatseb kohaldada seda klauslit uue laiendatud lepingu sõlmimist käsitlevatel läbirääkimistel Ukraina suhtes;
o
o o
53. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Ukraina valitsusele ja parlamendile.
SELETUSKIRI
Ukraina ELi partnerina
EL on selgelt huvitatud majandus- ja poliitiliste sidemete tugevdamisest Ukrainaga.
Hiljutisest demokratiseerimisest palju kasu saanud Ukrainast on saanud ELi jaoks üks kõige lootustäratavamaid kaubanduspartnereid.
Riigi suurus, oskustega elanikkond, soodne geograafiline asukoht Euroopa ja Aasia ristteel ning Ukraina loodusvarad mängivad kindlasti olulist rolli riigi tulevase rahvusvahelise staatuse kujundamisel ning Ukraina ja ELi vaheliste suhete tugevdamisel.
Postsovjetlikust riigist demokraatlikuks riigiks
Enam ei kehti stereotüüp Ukrainast kui postsovjetlikust riigist ning arvamus tuleb kiiresti kujundada ümber vastavalt riigi uuele ja kiiresti muutuvale tegelikkusele.
Selline eksitav arvamus Ukraina kohta võib oluliselt mõjutada Ukraina jõupingutusi paremini struktureeritud turumajanduse ja pluralistliku ühiskonna suunas ning muuta ELi ja Ukraina vahelise koostöö keerulisemaks.
Ukraina lähendamine ELile ei ole kiire ega kerge samm.
Tegelikkuses nõuab see jõupingutusi mõlemalt poolelt ja mitmel tasandil (poliitilisel, majanduslikul, kultuurilisel ja teaduslikul tasandil).
2005. ja 2006. aasta valimised näitasid, et demokraatia on juurdunud sügavalt Ukraina ühiskonda.
Kuigi Lääne- ja Ida-Ukraina erimeelsused on ikka veel suured, on riigis jätkunud demokraatlike protsesside areng ja kodanikuõiguste laiem levik.
Ukraina kaks hinge
Ukrainal on kahtlemata kaks hinge: üks, mis vaatab Venemaa kui „kaitsja” ja kultuuriliselt (lingvistiliselt) lähema liitlase poole, ning teine, mis usub, et riigi tulevik on ELis.
Need vastuolulised jõud toovad Kiievile kaasa raskusi, kui nendega asjakohaselt ei tegelda.
ELi ja Ukraina eesseisvate läbirääkimiste eesmärk on Ukraina integreerimine ühenduse siseturuga ning Ukraina läänemeelse valiku tagamine.
See valik välistaks automaatselt tolliliidu Venemaaga, kuid ei mõjutaks traditsioonilisi kaubandussuhteid Moskva ja Ida-Ukraina vahel.
Valik, mille Ukraina teeb, peab siiski olema pöördumatu.
Üksnes selle teema sidus ja innukas käsitlus võimaldab riigil saada suuremat kasu paremast integreeritusest Euroopa ja maailma majandusse.
Mida sõltumatum see otsus on, seda kasulikum riigi tulevikule.
Majanduslik koostöö ja kaubandus ei ole muudest valdkondadest eraldatud.
See on eeldus suurema poliitilise ja sotsiaalse usalduse loomisele.
Turumajandus
Ukraina ei saa endale lubada eirata unikaalset võimalust riigi arendamiseks ja oma majandustingimuste parandamiseks.
Selleks tuleb Kiievil kiirendada WTOga ühinemist.
WTO liikmelisus on ametlik tõestus, et pärast iseseisvumist ette võetud suured jõupingutused Ukraina muutmisel plaanimajandusest täiesti toimivaks turumajanduseks on olnud edukad.
EL on valmis aitama Ukrainat edasi kõigi nende tingimuste täitmisel, mis siiani takistavad WTOga ühinemist, kuid oma osa peab tegema ka Kiiev.
Mida kiiremini see eesmärk saavutatakse, seda parem meie kahepoolse kaubandus- ja majanduskoostöö jaoks.
Kindlate WTO standardite kohaldamine ja vabakaubanduslepingu sõlmimine aitavad kaasa ühenduse ja muude välisinvesteeringute jõudmisele Ukrainasse.
Kaasajastamine
Ukraina vajab uusi tööstustehnoloogiaid ja kaasaegset juhtimist.
Pangandus- ja kindlustussektorid on ikka veel läänest maas.
Töökale ja heade oskustega Ukraina tööjõule tuleb anda väljaõpet kaasaegsete tehnoloogiate kasutamiseks.
Rohkem tuleb tähelepanu pöörata keskkonnanõuete järgimisele ning tõhusama ja keskkonnasõbralikuma põllumajanduse arendamisele.
Selliste kindlasti kogu riigi majandusarengut kannustavate tulemuste saavutamine on raskem, kui mitte võimatu, kui Ukraina ei liigu ruttu maailmamajandusega suurema integreerituse suunas.
Ukrainal tuleks teha rohkem jõupingutusi mitmekesise ja ekspordile orienteeritud tööstuse väljaarendamiseks, mille lõviosa ei moodustaks traditsioonilised terase- ja energiatootmise sektorid.
Kindlasti ei ole kahtlust selles osas, et kui Ukraina turu avamine toimuks järsku ja ilma ettevaatuseta, siis põhjustaks see tõsist segadust riigi majanduses ja võiks omada isegi mõju Ukraina poliitilisele stabiilsusele.
Seepärast on soovitatav, et ELil ja liikmesriikidel, aga ka teistel riigi majandusarengus olulist osa mängivatel rahvusvahelistel või finantsinstitutsioonidel ei oleks kiusatust kasutada lähenemisviisi, mis ei arvesta piisavalt Ukraina majanduse eripärade ja vajadustega.
Venemaa roll
Läänemeelse valiku kindlustamine ei tähenda tingimata, et kõik traditsioonilised kaubandus- ja majandussuhted Venemaa ja teiste endiste Nõukogude Liidu liiduvabariikidega peaksid lõppema.
Nagu juba eespool mainitud, on Ukrainal oluline roll Musta mere poliitilises ja majanduslikus integratsioonis.
Pikaajalises perspektiivis oleks oluline luua alus Musta merega piirnevate riikide paremaks integreerimiseks.
Sellel oleks kindlasti positiivne mõju kogu piirkonna majanduse arengule ning see võiks teatavates tingimustes tugevdada kõnealuste riikide sõprussidemeid ja aidata vältida võimalikke piirkondlikke pingeid ja vastuolusid.
Selles osas peaks EL koos Venemaa, Ameerika Ühendriikide ja teiste piirkondlike jõududega (näiteks Türgiga) otsima proaktiivsemalt läbirääkimiste teel lahendust varjatud konfliktidele, mis ikka veel mõjutavad selliseid riike nagu Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan ja Moldova.
Venemaal peaks olema osa Ukraina majanduse arengus.
Hiljuti Moskva poolt väljapakutud ühtse majandusruumi leping ei tundu siiski olevat samm õiges suunas.
Selle rakendamisel kaoks kiiresti igasugune Ukraina tõeline majanduslik sõltumatus ja tekiks tõsine küsimus riigi iseseisvuse kohta.
Ideaalis tuleks leida lahendus, mis ei mõista juba ette hukka Venemaa nõudmisi ning ei piira Ukraina valikuvabadust.
Eelseisvatel läbirääkimistel Venemaa Föderatsiooniga peaks komisjon aktiivselt nimetatud eesmärki taotlema.
Teisest küljest tuleb mõista, et Ukraina on nüüd täiesti iseseisev riik oma õiguste ja prerogatiividega.
Ukraina ja Venemaa vahelised tulevased kahepoolsed suhted peaksid seepärast tervenisti ja täpselt austama teise poole legitiimseid õigusi.
Transnistria ja Moldova küsimustes mängib lisaks Venemaale olulist osa ka Ukraina.
On nii Ukraina kui ka ühenduse huvides, et see potentsiaalne majandusliku ja poliitilise ebastabiilsuse kolle ELi piiridelt viivitamata kõrvaldataks.
Selles osas on siiani Ukraina võetud algatused olnud enam kui kiiduväärt.
Lõpuks, lähedam partnerlus Ukraina ja ELi vahel stimuleerib tõenäoliselt ka demokraatlikku protsessi Valgevenes.
Mentaliteedi muutmise vajadus
Peale 50 aastat kommunistliku süsteemi all olemist nõuab hästi toimiva turumajanduse edukas elluviimine ja väikeettevõtlusele rohelise tule näitamine muutusi inimeste mentaliteedis.
Seepärast tuleb riigi kiiremaks moderniseerimiseks viia läbi eesmärgipäraseid koolitusi.
Selles osas on samm õiges suunas EPP instituudi koolitused kohalikele rahvaesindajatele, ametnikele ja kogukondade esindajatele.
Haridus ja heade tavade jõustamine on üks kindlamaid viise Ukraina lähemaletoomiseks ELi liikmelisusele.
Uus homo economicus
Kuigi käesolev raport on pühendatud peamiselt kaubandusele ja majandusele, ei saa eirata inimtegurit.
Muutused poliitikas, majanduses ja kultuuris ei toimu automaatselt ega iseseisvalt.
Tegutsejateks ja loojateks on inimesed.
Seega oleksid väga kasulikud tihedamad ülikoolide üksikute töötajate ja rühmade, teadlaskonna, tööstusharude, valitsusväliste organisatsioonide, kultuuri ja „tavaliste” turistide vahetused, mis vääriksid jõupingutust nii ELi kui ka Ukraina poolt.
Kohalik piiriülene koostöö
Soodustada tuleks Ukraina ja ELi kohalike kogukondade, eelkõige sarnase majandusstruktuuriga kogukondade vahelisi partnerlussuhteid.
Üksnes suuremad teadmised ja tihedam koostöö võimaldab eurooplastel ja ukrainlastel üksteist paremini tundma õppida ja avastada, kui palju neil on ühist kultuurilises, väärtuste ja sotsiaalse suhtlemise mõttes.
Selles osas peaks meedial olema suurem roll Ukraina ja ühenduse kodanike lähendamisel.
Täidetavad tingimused
Kindlasti on veel palju teha, et muuta Ukraina elu vastavaks lääne standarditele ja tagada kohane jõukus, mis aitaks kaitsta vähem edukat osa Ukraina elanikkonnast.
Ukraina majanduse tugevdamine, WTO standardite kohaldamine ja ühisturule pääsemise piirangu kõrvaldamine on vajalikud eeltingimused mitte üksnes riigi majanduslikuks arenguks, vaid ka edasiseks sotsiaalseks ja poliitiliseks kasvuks.
Transport
Ukraina transporti võiks paremaks muuta.
Sellele tuleks erilist tähelepanu pöörata.
Ukraina saaks oma strateegilist asukohta paremini ära kasutada, kui riigi transpordisüsteem oleks kaasaegne, tõhus ja naabritega hästi ühendatud.
Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb palju investeerida.
Mõistes transpordisektori olulisust, on Euroopa Komisjon juba alustanud riigi transpordivõrgustiku parandamise toetamist.
Vaja on siiski suuremaid investeeringuid ja need saavad tulla üksnes rahvusvahelistelt turgudelt.
Energia
Sarnased kaalutlused kehtivad ka energiasektori kohta.
Ukrainal tuleks parandada oma gaasitransporti ja jaotusvõrku ning tagada oma tuumajaamade ohutus.
Kehtestada tuleks ka energia tarbimise vähendamisele suunatud energiakava, et vältida energia asjatut raiskamist ja Ukraina tööstustoodangu tootmise kulude kasvu.
Neid tulemusi on võimalik saavutada üksnes siis, kui Ukraina on tihedamalt ühendatud ühenduse energiavõrgustikega ja saab kasu Lääne-Euroopa oskusteabest.
Piiriteenused
Ukraina ja Poola vahelised kohalikud tavad piiriülesel kauplemisel (sealhulgas tavad, mida kasutati siis, kui Poola oli kandidaatriik) on hea näide suuremahulisest piiripunktide kaudu toimuvast kaubandusest.
Riiklikke tolliteenuseid tuleb parandada nii keskuse kui ka piiripunktide tasandil.
Piirikontrollipunktides läbiviidava kaupade kontrolli usaldusväärsuse ja kiiruse olulisust ei tohiks alahinnata.
Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendis ja riigi tulevases tegevuskavas tuleks seda temaatikat põhjalikult käsitleda ning tagada, et põhjendatud aja jooksul toimuksid olulised edusammud.
Samad kaalutlused kehtivad ka korruptsioonivastase võitluse kohta, mis on siiani oluliseks takistuseks riigi majanduse arengus.
Ukraina püüdlused ELi liikmelisuse suunas
Ei saa tähelepanuta jätta, et Ukraina on väljendanud selget soovi ELiga ühinemiseks.
Kuigi aeg ei ole veel ühinemiseks küps, aitavad need pikaajalised tõhustatud majanduskoostöö projektid kaasa ELi standardite väljakujunemisele ja selles mõttes toovad Ukraina Euroopale lähemale.
ELil tuleks siiski väljenduda selgemalt ja mitte olla nii vastumeelne Ukraina Euroopaga seotud püüdluste tunnistamisel ning anda Kiievile rahuldav ühinemisperspektiiv ja asjakohast finantsabi.
ELi Ida-Euroopa poliitika
Mul tuleb kahjutundega tõdeda, et 2003. aastal käivitatud ühenduse Euroopa naabruspoliitika ei ole alati edukas olnud.
Oleks soovitatav, et komisjon koostöös nõukogu ja parlamendiga mõtleks ümber kogu Ida-Euroopa strateegia ja annaks nende elanikkondade õigustatud ootustele rahuldavamaid vastuseid, pidades silmas, et kõik sellesse piirkonda tehtud tulevased poliitilised või finantsinvesteeringud tasuvad end kindlasti ära suurema poliitilise stabiilsuse, Euroopa sotsiaalsete ja keskkonnaalaste standardite parema rakendamise ning parema majandusliku läbimurde näol, mis oleks kasulik nii ühendusele kui ka kohalikele ettevõtetele.
Peidetud ohud?
Me peame olema valmis, et Ukraina noores demokraatias võib esineda häireid, mis on suhteliselt loomulik.
Sellegi poolest tuleb meil toetada kõiki lahendusi, mis on kooskõlas seaduse, inimõiguste ja kodanikuvabadustega.
Praegusel Ukraina polariseerumisel Euroopa-meelsete ja venemeelsete vahel on ka kasulik hariv külg: see õpetab Ukraina kodanikke ja paneb nad mõtlema kriitiliselt oma tulevikupoliitikate, -programmide, -projektide ja teiste riikidega sõlmitavate partnerluste üle ning motiveerib neid olema valimiskastide juures aktiivsed otsustajad.
Sellised kriisid võivad õige juhtimise all olla tugevama demokraatia ülesehitamisel kasulikud.
Ukraina kui keeruline partner
Lepingu eduka toimimise jaoks on vaja Ukraina täit koostööd. „Metsiku stepi” efekti vältimiseks tuleb ELil selgelt väljenduda, et üheselt mõistetavad reeglid ja nende rakendamine on vajalikud Kiieviga sõlmitava vabakaubanduspiirkonna õiglaseks ja tõhusaks toimimiseks.
See eeltingimus ei sõltu siiski valitsuse poliitilisest orientatsioonist, olgu see siis sotsialistlik, kommunistlik või liberaalne.
Nende väärtuste tagatis ei ole mitte valitsuse nägemus, vaid inimeste teadlikkus hästi toimiva, reeglitepõhise kaubanduse ja majanduse konkreetsetest eelistest.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
9.10.2007
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
25
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Kader Arif, Carlos Carnero González, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Glyn Ford, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Sajjad Karim, Caroline Lucas, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, Helmuth Markov, David Martin, Georgios Papastamkos, Vural Öger, Robert Sturdy, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Zbigniew Zaleski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Jean-Pierre Audy, Vasco Graça Moura, Eugenijus Maldeikis, Zuzana Roithová
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Kathalijne Maria Buitenweg, Jean Louis Cottigny, Yannick Vaugrenard
