P6_TA(2007)0142
Tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirjad ***II
A6-0134/2007
Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (14039/1/2006 – C6-0041/2007 – 2005/0191(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14039/1/2006 – C6-0041/2007 );
–
võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta Vastuvõetud tekstid, 15.6.2006, P6_TA(2006)0267 .
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku ( KOM(2005)0429 ) ELTs seni avaldamata.
kohta;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 62;
–
võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6-0134/2007 ),
1.
kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;
2.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
P6_TC2-COD(2005)0191
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 25. aprillil 2007. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
(EÜ) nr .../2007
, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirjade ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ELT C 185, 8.8.2006, lk 17.
,
olles konsulteerinud
Regioonide
Komiteega
,
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras Euroopa Parlamendi 15. juuni 2006. aasta
seisukoht
(Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu
11. detsembri 2006. aasta
ühine seisukoht
(ELT C 70 E, 27.3.2007, lk 21)
ja Euroopa Parlamendi
25. aprilli 2007. aasta
seisukoht.
ning arvestades järgmist: (1)
Inimeste ja kaupade kaitseks Euroopa Liidus tuleks ennetada tsiviillennunduse vastu suunatud ebaseadusliku sekkumist,
mis ohustab tsiviillennundusjulgestust,
kehtestades ühiseeskirjad tsiviillennundusjulgestuse kohta.
Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks sätestada lennundusjulgestuse ühiseeskirjad ja ühised põhistandardid ning luua nende täitmise järelevalve süsteemid.
(2)
Tsiviillennundusjulgestuse huvides on üldiselt soovitav kehtestada 7. detsembri 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 17. lisa ühise tõlgendamise alused.
(3)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2320/2002 (millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas ühiseeskirjad) EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1.
Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 849/2004 (ELT L 158, 30.4.2004, lk 1).
võeti vastu Ameerika Ühendriikides 11. septembril 2001. aastal toimunud sündmuste tulemusena.
(4)
Määruse (EÜ) nr 2320/2002 sisu tuleks saadud kogemusi silmas pidades läbi vaadata ja kõnealune määrus tuleks tunnistada kehtetuks ja asendada uue õigusaktiga, mille eesmärk on olemasolevate eeskirjade lihtsustamine, ühtlustamine ja selgitamine ning julgestustaseme parandamine.
(5)
Suurema paindlikkuse saavutamiseks selliste julgestusmeetmete ja menetluste vastuvõtmisel, mille eesmärk on vastata riskianalüüside arengule ja võimaldada uue tehnoloogia kasutuselevõttu, tuleks käesolevas määruses sätestada põhimõtted meetmete kohta, mis tuleks võtta tsiviillennunduse kaitsmiseks ebaseadusliku sekkumise eest, vältides sealjuures nende rakendamiseks vajalikesse tehnilistesse ja menetluslikesse üksikasjadesse laskumist.
(6)
Käesolevat määrust tuleks kohaldada liikmesriigi territooriumil asuvate tsiviillennundust teenindavate lennujaamade suhtes, sellistes lennujaamades teenuseid osutavate majandustegevuses osalejate suhtes ja sellistele lennujaamadele või selliste lennujaamade kaudu tooteid pakkuvate ja/või teenuseid osutavate üksuste suhtes.
(7)
Ilma et see piiraks konventsiooni kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal (Tokio, 1963), õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise konventsiooni (Haag, 1970) ja tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise konventsiooni (Montreal, 1971) kohaldamist, peaks käesolev määrus samuti hõlmama julgestusmeetmeid, mida kohaldatakse ühenduse lennuettevõtjate õhusõiduki pardal või lennu ajal.
(8)
Iga liikmesriik võib ise otsustada lennu ajal parda julgestustöötajate kasutamise üle asjaomases liikmesriigis registreeritud õhusõidukite pardal ning asjaomase liikmesriigi poolt välja antud lennutegevusluba omavate lennuettevõtjate õhusõidukite pardal.
(9)
Eri liiki tsiviillennunduse puhul ei pruugi ohutase olla sama.
Lennundusjulgestuse ühispõhistandardite kehtestamisel tuleks erandite lubamiseks arvesse võtta õhusõiduki suurust ning lendude iseloomu ja/või sagedust lennujaamades.
(10)
Liikmesriikidel tuleks riskianalüüsi alusel lubada ka käesolevas määruses sätestatutest rangemate meetmete kohaldamist.
Eristada tuleks ühiseid põhistandardeid ja rangemaid meetmeid ning samamoodi tuleks eristada nende rahastamist.
(11)
Kolmandad riigid võivad nõuda käesolevas määruses sätestatud meetmetest erinevate meetmete kohaldamist liikmesriigi lennujaamast väljuvate lendude või kolmandast riigist ülelendude suhtes.
Ilma et see siiski piiraks mis tahes kahepoolsete kokkulepete, milles üks osaline on ühendus, kohaldamist, peaks komisjonil olema võimalik kontrollida kolmanda riigi nõutavaid meetmeid
ja otsustada, kas liikmesriik, lennujaama käitaja või muu asjaomane üksus võib jätkata nõutavate meetmete kohaldamist
.
(12)
Isegi kui ühe liikmesriigi piires võib olla lennundusjulgestusse kaasatud kaks või rohkem asutust
või üksust
, peaks iga liikmesriik määrama ühe ametiasutuse, kes vastutab
julgestusstandardite
rakendamise koordineerimise ja järelevalve eest.
(13)
Ühiste
põhistandardite rakendamise kohustuste määratlemiseks ja majandustegevuses osalejatele ja muudele üksustele sel eesmärgil vajalike meetmete kirjeldamiseks peaks iga liikmesriik koostama siseriikliku tsiviillennunduse
julgestuseprogrammi.
Peale selle peaks iga lennujaama käitaja, lennuettevõtja ja lennundusjulgestusstandardeid
kohaldav
üksus koostama, kohaldama ja haldama julgestusprogrammi, et täita nii käesoleva määruse kui ka mis tahes kohaldatava
siseriikliku
tsiviillennunduse julgestuseprogrammi nõudeid.
(14)
Käesoleva määruse ja siseriikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi täitmise kontrollimiseks peaks iga liikmesriik koostama
siseriikliku programmi
ja tagama selle rakendamise, et kontrollida tsiviillennundusjulgestuse
taset
.
(15)
Liikmesriikides käesoleva määruse kohaldamise kontrollimiseks ning samuti lennundusjulgestuse parandamiseks ettepanekute tegemiseks peaks komisjon korraldama inspekteerimisi, sealhulgas ette teatamata inspekteerimisi.
(16)
Euroopa Lennundusohutusameti pädevuse eelseisva laiendamise kontekstis tuleks see amet järk-järgult integreerida tsiviillennundusjulgestuse ühiste sätete täitmise järelevalvesse.
(17)
Tundlikku julgeolekuteavet sisaldavaid rakendusakte, milles sätestatakse ühismeetmed ja
menetlused ühiste
põhistandardite kehtestamiseks, tuleks koos komisjoni inspekteerimisaruannete ja pädevate ametiasutuste vastustega käsitada "Euroopa Liidu salastatud teabena" komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) EÜT L 317,
3
.12.2001, lk 1.
määratletud tähenduses.
Neid materjale ei tohiks avaldada; need tuleks teha kättesaadavaks ainult õigustatud huviga majandustegevuses osalejatele ja üksustele.
(18)
Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).
.
(19)
Eelkõige peaksid komisjonil olema volitused kehtestada tingimused, mille puhul
artikli 4 lõikes 5 ja artikli 13 lõikes 2
osutatud menetlused vastu võetakse.
Kuivõrd need meetmed on üldise iseloomuga ja on kavandatud muutma käesoleva määruse vähemolulisi sätteid või lisama uusi vähemolulisi sätteid, tuleks need meetmed vastu võtta
vastavalt otsuse
1999/468/EÜ artiklis 5a ette nähtud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
(20)
Et lubada kolmandast riigist saabuva lennuga transiitreisijate ja transiitpagasi läbivaatusest vabastamist, mis on tuntud mõiste all "ühekordne julgestus", kui ka lubada sellise lennuga saabuvatel reisijatel kokku saada läbivaadatud lahkuvate reisijatega, on asjakohane toetada ühenduse ja kolmandate riikide vahelisi kokkuleppeid, milles tunnustatakse, et kolmandas riigis kohaldatud julgestusstandardid on ühenduse standarditega samaväärsed.
(21)
Tuleks edendada "ühekordse kontrollimise" (one-stop-security) eesmärki kõikide Euroopa Liidus toimuvate lendude puhul.
(22)
Käesolev määrus ei piira lennuohutuseeskirjade, sealhulgas ohtlike kaupade vedu käsitlevate eeskirjade kohaldamist.
(23)
Käesoleva
määruse sätete rikkumise korral
tuleks ette näha karistused
.
Kõnealused karistused peaksid
olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
(24)
Cordobas 18. septembril 2006. aastal Gibraltarit käsitleva dialoogi foorumi esimesel ministrite kohtumisel kokku lepitud Gibraltari lennujaama käsitlev ministrite deklaratsioon asendab Londonis 2. detsembril 1987. aastal esitatud ühisdeklaratsiooni lennujaama kohta ning selle täiel määral järgimist loetakse 1987. aasta deklaratsiooni järgimiseks.
(25)
Kaaluda tuleks solidaarsusmehhanismi loomist, mis pakuks abi transpordivaldkonnas toimunud olulise mõjuga terroriaktide järgselt.
(26)
Kuna käesoleva määruse eesmärke, milleks on tsiviillennunduse kaitsmine ebaseaduslike sekkumiste eest ja aluse loomine Chicago konventsiooni 17. lisa ühiseks tõlgendamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja need eesmärgid on määruse ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Eesmärgid
1.
Käesolevas määruses kehtestatakse ühiseeskirjad tsiviillennunduse kaitsmiseks ebaseaduslike sekkumiste eest
, mis ohustavad tsiviillennundusjulgestust
.
Samuti kehtestatakse kõnealuses määruses Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 17. lisa ühise tõlgendamise alused.
2.
Lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamise vahendid on järgmised:
a)
lennundusjulgestuse ühiseeskirjade ja ühiste põhistandardite kehtestamine;
b)
nõuete täitmise järelevalve mehhanismid.
Artikkel 2 Kohaldamisala
1.
Käesolevat määrust kohaldatakse:
a)
kõikide liikmesriigi territooriumil asuvate
tsiviillennundust teenindavate
lennujaamade või lennujaamade osade
suhtes;
b)
kõikide majandustegevuses osalejate, sealhulgas lennuettevõtjate suhtes, kes osutavad teenuseid punktis a osutatud lennujaamades;
c)
kõikide üksuste suhtes, kes kohaldavad lennujaamas või lennujaamast väljaspool asuvates hoonetes lennundusjulgestusstandardeid ja kes punktis a osutatud lennujaamadele või nende kaudu pakuvad tooteid ja/või osutavad teenuseid.
2.
Käesoleva määruse kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldu, et see mõjutaks Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi õiguslikke positsioone nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb.
Artikkel 3 Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)
"tsiviillennundus" – mis tahes
õhutransport, nii ärilennud kui ka mitteärilised lennud, nii regulaar- kui ka mitteregulaarlennud
, välja arvatud riiklike õhusõidukite teostatavad lennud, millele on osutatud Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artiklis 3;
2)
"lennundusjulgestus"
–
meetmete ning inim- ja materiaalsete ressursside kogum, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust
õigusvastaste tegude
eest
, mis ohustavad tsiviillennundusjulgestust
;
3)
"lennujaam" – maismaa [või veekogu] ala, mis on spetsiaalselt kohandatud lennukite maandumiseks, õhku tõusmiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud abirajatised, mis lennuliikluse nõuete kohaselt on vajalikud nimetatud tegevuste läbiviimiseks, ning teenused, mis hõlmavad kommertslennuteenuste osutamiseks vajalikke rajatisi;
4)
"majandustegevuses osaleja" – isik, organisatsioon või ettevõte, kes tegutseb või pakub oma teenuseid lennutranspordi valdkonnas;
5)
"lennuettevõtja" – kehtiva lennutegevusloaga või samaväärse loaga õhuveoettevõtja;
6)
"ühenduse lennuettevõtja"
–
lennuettevõtja, kellel on kehtiv lennutegevusluba, mille liikmesriik on väljastanud nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1.
kohaselt;
7)
"üksus" – isik, organisatsioon või ettevõte, v.a majandustegevuses osaleja;
8)
"keelatud esemed" – relvad, lõhkeained või muud ohtlikud seadeldised, esemed või ained, mida võib kasutada
julgestust ohustavate
ebaseaduslike sekkumiste toimepanemiseks;
9)
"läbivaatus" – keelatud esemete tuvastamiseks ja/või leidmiseks ettenähtud tehniliste või muude vahendite kasutamine;
10)
"julgestuskontrolli meetmed"
–
selliste vahendite kasutamine, mille abil on võimalik ennetada keelatud esemete kaasavõtmist;
11)
"juurdepääsu kontroll"
–
nende vahendite kasutamine, mille abil võidakse ennetada isikute või sõidukite või mõlemate ilma loata sisenemist;
12)
"lennuala" – lennujaama liiklusala, sellega piirnev maastik ja ehitised või nende osad, millele juurdepääs on piiratud;
13)
"avatud ala" – lennujaama, sellega piirneva maastiku ja ehitiste või nende osade alad, mis ei ole lennuala;
14)
"julgestuspiiranguala" – lennujaama lennuala osa, kus lisaks juurdepääsu piiramisele kohaldatakse ka
juurdepääsu kontrolli
;
15)
"piiritletud ala" – ala,
millele üldsusel puudub juurdepääs ja
mis on
eraldatud julgestuspiirangualadest
, või kui piiritletud ala kujutab endast julgestuspiiranguala, siis lennujaama muudest julgestuspiirangualadest;
16)
"taustakontroll" – isiku
kontrollitav
tuvastamine, sealhulgas tema võimaliku kriminaalse tausta
ja luureandmete kontrollimine
;
17)
"transfeerreisijad, -pagas, -last või -post" – reisijad, pagas, last või post, mis väljub lennujaamast muu õhusõiduki pardal, kui see, millega nad lennujaama saabusid;
18)
"transiitreisijad, -pagas, -last või -post" – reisijad, pagas, last või post, mis väljuvad lennujaamast sama õhusõiduki pardal
ja sama lennunumbriga
, millega nad lennujaama saabusid;
19)
"võimalikku ohtu kujutav reisija" – reisija, kes on kas deporteeritu, on sisserände seisukohalt vastuvõetamatu isik või on seaduslikult kinnipeetav;
20)
"käsipagas" – pagas, mis on ette nähtud õhusõiduki salongis vedamiseks;
21)
"registreeritud pagas" – pagas, mis on ette nähtud õhusõiduki lastiruumis vedamiseks;
22)
"reisijaga koos liikuv registreeritud pagas"
–
pagas, mida veetakse selle õhusõiduki lastiruumis, mille on registreerinud sama lennuga reisiv reisija;
23)
"lennuettevõtja post" – post, mille saatja ja vastuvõtja on lennuettevõtja;
24)
"lennuettevõtja saadetis" – saadetis, mille saatja ja vastuvõtja on lennuettevõtja või mida lennuettevõtja ise kasutab;
25)
"post" –
kirjad, saadetised, kirjavahetus ja muud esemed, mis on mõeldud edastamiseks postiteenust osutavatele ettevõtjatele, kes vastutavad nende käitlemise eest
Ülemaailmse Postiliidu
(UPU) eeskirjade kohaselt
;
26)
"last" – õhusõiduki pardal vedamiseks ettenähtud mis tahes vara, mis ei ole pagas, post, lennuettevõtja post, lennuettevõtja saadetis ega pardavarud;
27)
"kokkuleppeline esindaja" – lennuettevõtja, esindaja, ekspediitor või muu üksus, kes tagab lasti või posti suhtes julgestuskontrolli meetmete kohaldamise
vastavalt käesolevale määrusele
;
28)
"tuntud saatja" – saatja, kes on
loovutanud lasti
või posti õhuveoks ja kelle menetlused vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele määral, mis lubab seda lasti või posti vedada mis tahes õhusõiduki pardal;
29)
"agendi teenuseid kasutav kaubasaatja"
–
saatja, kes on
loovutanud lasti
või posti õhuveoks, ja kelle meetmed vastavad ühistele julgestuseeskirjadele ja -standarditele, määral, mis lubab lasti vedada kaubalennukite
ja ainult posti vedavate õhusõidukite
pardal;
30)
"õhusõiduki julgestuskontroll" – õhusõiduki sisemuse nende osade kontrollimine, millele reisijatel võis olla juurdepääs, ning lastiruumi kontrollimine eesmärgiga avastada keelatud esemed ja õhusõiduki
julgeolekut ohustavad
ebaseaduslikud sekkumised
;
31)
"õhusõiduki julgestusotstarbeline läbiotsimine" – õhusõiduki sisemuse ja juurdepääsetava
välispinna
kontroll eesmärgiga avastada keelatud esemed ja
õhusõiduki julgeolekut ohustavad
õigusvastased teod
;
32)
"parda julgestustöötaja" – isik, kelle liikmesriik on võtnud tööle tema poolt välja antud lennutegevusloaga lennuettevõtja õhusõidukis reisimiseks eesmärgiga kaitsta nimetatud õhusõidukit ja selles viibijaid ebaseadusliku sekkumise eest
, mis ohustavad lennu ohutust
.
Artikkel 4 Ühised põhistandardid
1.
Ühised põhistandardid tsiviillennunduse kaitsmiseks
tsiviillennundusjulgestust ohustavate
ebaseaduslike sekkumiste eest on sätestatud lisas.
2.
Liikmesriigid ja kasutajad kannavad ebaseaduslike sekkumiste vastu suunatud ühiste põhistandardite kohaldamise kulusid.
Vältimaks liikmesriikide ning lennujaamade, lennuettevõtjate ja teiste asjaomaste üksuste ühendusesisese, samuti liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise konkurentsi moonutusi, esitab komisjon niipea kui võimalik ettepaneku nende julgestusmeetmete rahastamise ühtse korra kasutuselevõtmiseks.
3.
Lõikes 1 osutatud ühiste standardite rakendamise üksikasjalikud meetmed sätestatakse
artikli 19 lõikes 2
osutatud
regulatiivmenetluse
korras.
Need meetmed puudutavad eelkõige järgmist:
a)
läbivaatuse meetodid, juurdepääsu kontroll ja muud julgestuskontrolli meetmed;
b)
õhusõiduki julgestuskontrolli ja õhusõiduki julgestusotstarbelise läbiotsimise teostamise meetodid;
c)
keelatud esemed;
d)
seadmete toimivusnõuded ja testimine heakskiidu andmiseks;
e)
personali tööle võtmine ja nõuded väljaõppele;
f)
lennujaama julgestuspiiranguala kriitiliste osade määratlus;
g)
kokkuleppeliste esindajate, tuntud saatjate ja agendi teenuseid kasutavate kaubasaatjate kohustused ja kinnitamismenetlused;
h)
isikute, kaupade ja õhusõidukite kategooriad, mille suhtes rakendatakse objektiivsetel põhjustel julgestuse erimenetlusi, või mis vabastatakse läbivaatusest, juurdepääsu kontrollist või muudest julgestuskontrolli meetmetest
;
i)
taustakontroll.
4.
Ühiste põhistandardite rakendamiseks ette nähtud üksikasjalikud meetmed muutuvad kehtetuks kuus kuud pärast nende jõustumist.
Üksikasjalikke meetmeid võib säilitada artikli 19 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetluse korras, kuid üksnes pärast julgestusriskide põhjalikku ümberhindamist ning asjaomaste meetmetega seotud kulude ja tegevuse mõju põhjalikku hindamist.
5.
Komisjon kehtestab artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse korras
kriteeriumid, mille
alusel
liikmesriikidel
lubatakse teha erandeid
lõikes 1 osutatud ühistest põhistandarditest
ning
võtta
vastu julgestusmeetmed
, millega
kohaliku riskianalüüsi alusel
tagatakse piisav kaitse
lennujaamades või nende piiritletud aladel
.
Selliste alternatiivsete meetmete kasutamine on põhjendatud õhusõiduki suuruse,
lennundusteenuse laadi ja/või lennundusteenuse osutamise
sagedusega
asjaomastes lennujaamades.
6.
Liikmesriigid
tagavad oma territooriumil lõikes 1 osutatud ühiste põhistandardite
kohaldamise
.
7.
Lõikes 1 osutatud ühiste põhistandardite kohaldamise kõik üksikasjalikud meetmed ja kord sätestatakse riskianalüüsi ja mõju hindamise alusel.
Riskianalüüs ja mõju hindamine hõlmab kulude hindamist.
8.
Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 3 ette nähtud meetmetest, mille rakendamisel on finants- ja muud kulud ebaproportsionaalsed meetmega loodud võimaliku lisandunud julgestuse suhtes.
Sellistel juhtudel lubab komisjon teha liikmesriikidel ühistest põhistandarditest erandeid artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
Artikkel 5
Kulude läbipaistvus
Kui lennupileti hind sisaldab lennujaama või parda julgestustasusid, näidatakse need kulud piletil eraldi ära või tehakse reisijale muul moel teatavaks.
Artikkel 6
Julgestusmaksude ja -tasude sihtotstarbelisus
Liikmesriikide või lennuettevõtjate kogutavad julgestusmaksud ja -tasud on läbipaistvad, neid kasutatakse ainult lennujaama või õhusõiduki pardajulgestuse kulude katmiseks ning need ei ületa artiklis 4 osutatud ühiste põhistandardite kohaldamise kulusid.
Artikkel 7
Tegutsemine julgestusmeetmete rikkumise korral
Kui liikmesriikidel on alust arvata, et julgestusmeetmete rikkumise tõttu on ohustatud julgestustaset, tagavad nad asjakohaste abinõude kohese kasutuselevõtu, et rikkumine heastada ja tagada tsiviillennunduse jätkuv julgestus.
Artikkel 8
Liikmesriikide kohaldatavad rangemad meetmed
1.
Liikmesriigid võivad kohaldada artiklis 4 osutatud ühistest põhistandarditest rangemaid meetmeid.
Seda tehes peavad nad tegutsema riskianalüüsi põhjal ja ühenduse õigust järgides.
Rangemad
meetmed peavad käsitletava riski suhtes olema asjakohased, objektiivsed, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed.
2.
Komisjon võib kontrollida lõike 1 kohaldamist ning võib pärast artiklis 19 osutatud komiteega konsulteerimist otsustada, kas liikmesriigil lubatakse meetmete kohaldamist jätkata.
Komisjon edastab oma otsuse nõukogule ja liikmesriikidele.
Ühe kuu jooksul pärast komisjoni otsuse teatavaks tegemist võib liikmesriik suunata otsuse nõukogule.
Nõukogu, tegutsedes kvalifitseeritud häälteenamusega, võib kolme kuu jooksul võtta vastu erineva otsuse.
3.
Lõiget 2 ei kohaldata
, kui
rangemad
meetmed piirduvad teatava lennuga konkreetsel kuupäeval.
4.
Liikmesriigid kannavad lõikes 1 osutatud rangemate meetmete kohaldamise kulud.
Artikkel 9
Kolmandate riikide nõutavad julgestusmeetmed
1.
Ilma et see piiraks mis tahes kahepoolsete kokkulepete, milles üks osaline on ühendus, kohaldamist, teavitab liikmesriik komisjoni kolmanda riigi nõutavatest
meetmetest
, kui need erinevad artiklis 4 osutatud ühistest põhistandarditest liikmesriigi lennujaamast kolmandasse riiki väljuvate lendude või kolmandast riigist ülelendude suhtes.
2.
Komisjon teeb käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades koostööd Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooniga (ICAO).
Asjaomase koostöö hõlbustamiseks on komisjon volitatud sõlmima ICAOga lepinguid auditite ja kontrolliga seotud teabevahetuse ja vastastikuse abi eesmärgil.
Komisjon peab kõnealuste lepingute osas läbirääkimisi artiklis 19 osutatud komitee kaasabil.
3.
Asjaomase liikmesriigi taotlusel või omal algatusel kontrollib komisjon
lõike 1 kohaldamist
ning
võib artikli 19
lõikes 2 osutatud
regulatiivmenetluse kohaselt
ja pärast kolmanda riigiga konsulteerimist
koostada nõuetekohase
vastuse kolmandale
riigile.
Komisjon edastab oma otsuse nõukogule ja liikmesriikidele.
4.
Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata, kui:
a)
asjaomane liikmesriik kohaldab asjaomaseid meetmeid vastavalt
artiklile 8
; või
b)
kolmanda riigi nõue piirdub teatava lennuga konkreetsel kuupäeval.
Artikkel 10
Siseriiklik ametiasutus
Kui ühe liikmesriigi piires on tsiviillennundusjulgestusse kaasatud kaks või rohkem asutust, määrab liikmesriik ühe asutuse (edaspidi "pädev asutus"), kes vastutab artiklis 4 osutatud ühiste põhistandardite rakendamise koordineerimise ja järelevalve eest.
Artikkel 11
Kavad
Liikmesriigid, lennujaama käitajad, lennuettevõtjad ja muud üksused, kes kohaldavad lennundusjulgestusstandardeid, vastutavad vastavate julgestuskavade koostamise, kohaldamise ja haldamise eest artiklites 12 kuni 16 sätestatud viisil.
Lisaks täidavad liikmesriigid artiklis 17 määratletud üldise kvaliteedikontrolli funktsiooni.
Artikkel 12
Siseriiklik tsiviillennunduse julgestusprogramm
1.
Iga liikmesriik koostab siseriikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi ning kohaldab ja haldab seda.
Kõnealuses programmis määratletakse artiklis 4 osutatud ühiste põhistandardite rakendamisega seotud kohustused ja kirjeldatakse majandustegevuses osalejate ja üksuste poolt sel eesmärgil nõutavaid meetmeid.
2.
Pädev asutus teeb
siseriikliku
tsiviillennunduse julgestusprogrammi asjakohased osad teadmisvajaduse põhimõttel kirjalikult
kättesaadavaks majandustegevuses
osalejatele ja üksustele, kellel
on nende
vastu õigustatud huvi.
Artikkel 13
Siseriiklik lennundusjulgestuse järelevalve programm
1.
Iga liikmesriik koostab siseriikliku lennundusjulgestuse järelevalve programmi ning kohaldab ja haldab seda.
Nimetatud programm võimaldab liikmesriigil kontrollida tsiviillennundusjulgestuse kvaliteeti ning jälgida käesoleva määruse ja siseriikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi täitmist.
2.
Siseriikliku
kvaliteedikontrolli kava
erinõuded võetakse
vastu artikli
19
lõikes 3 osutatud
kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt
.
Programm
võimaldab puudusi kiiresti avastada ja kõrvaldada.
Samuti sätestatakse selles programmis, et pädev asutus kontrollib otseselt (või kontrollimine toimub tema järelevalve all) ja regulaarselt kõiki lennundusjulgestusstandardite rakendamise eest vastutavaid lennujaamu, majandustegevuses osalejaid ja üksusi, kes asuvad asjaomase liikmesriigi territooriumil.
Artikkel 14
Lennujaama julgestusprogramm
1.
Iga lennujaama käitaja koostab, kohaldab ja haldab lennujaama julgestusprogrammi.
Kõnealuses programmis kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida lennujaama käitaja peab järgima, et täita nii käesolevat määrust kui ka lennujaama asukohaliikmesriigi siseriiklikku tsiviillennunduse julgestuseprogrammi.
Samuti kirjeldatakse kavas
, kuidas lennujaama käitaja kontrollib nende meetodite ja menetluste täitmist.
2.
Lennujaama julgestusprogramm esitatakse pädevale
asutusele
.
Artikkel 15
Lennuettevõtja julgestusprogramm
1.
Iga
liikmesriik tagab, et tema territooriumilt teenuseid osutav
lennuettevõtja
rakendab
ja haldab lennuettevõtja julgestusprogrammi
, mis vastab siseriiklikule tsiviillennundusjulgestuse kavale
.
Kõnealuses programmis kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida lennuettevõtja peab järgima, et täita nii käesolevat määrust kui ka
asukohaliikmesriigi
siseriiklikku tsiviillennunduse julgestusprogrammi.
Samuti kirjeldatakse kavas
, kuidas lennuettevõtja kontrollib nende meetodite ja menetluste täitmist.
2.
Taotluse korral esitatakse lennuettevõtja julgestusprogramm pädevale
asutusele
.
3.
Kui ühenduse lennuettevõtja julgestusprogramm on selle liikmesriigi, kes annab lennuettevõtjale lennutegevusloa pädeva asutuse poolt kinnitatud, tunnustavad
seda
kõik liikmesriigid.
See kinnitamine ja tunnustamine ei kehti kava nende osade kohta, mis käsitlevad rangemaid meetmeid, mis on mõeldud rakendamiseks muus liikmesriigis kui tegevusluba väljastav liikmesriik.
Artikkel 16
Lennundusjulgestusstandardeid kohaldava kokkuleppelise esindaja
julgestusprogramm
1.
Iga
kokkuleppeline esindaja
,
kes peab
artiklis 12
osutatud siseriikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi
alusel kohaldama
lennundusjulgestusstandardeid,
koostab julgestusprogrammi
ning kohaldab ja haldab seda.
Kõnealuses programmis kirjeldatakse meetodeid ja menetlusi, mida
kokkuleppeline esindaja
peab järgima, et täita
eelkõige vastava
liikmesriigi siseriiklikku tsiviillennunduse julgestusprogramm seoses oma tegevusega asjaomases liikmesriigis
ja käesolevat määrust
.
Samuti kirjeldatakse programmis
, kuidas
kokkuleppeline esindaja
ise peab kontrollima
nende meetodite ja menetluste täitmist.
2.
Taotluse korral esitatakse
lennundusjulgestusstandardeid kohaldava kokkuleppelise esindaja julgestuse programm pädevale asutusele.
Artikkel 17
Komisjoni inspekteerimised
1.
Komisjon
annab Euroopa Lennundusohutusametile korralduse korraldada
koostöös asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega inspekteerimisi, sealhulgas lennundusjulgestusstandardeid rakendavate lennujaamade, majandustegevuses osalejate ja üksuste inspekteerimisi, et kontrollida käesoleva määruse kohaldamist liikmesriikides
, tuvastada lennundusjulgestuse puudusi
ning vajadusel teha soovitusi lennundusjulgestuse tõhustamiseks.
Sel eesmärgil teavitab pädev asutus komisjoni kirjalikult kõikidest tema territooriumil
asuvatest muudest
tsiviillennujaamadest, mis ei ole hõlmatud
artikli 4 lõikega 5
.
Komisjoni inspekteerimiste korraldamise menetlused võetakse vastu
artikli 19
lõikes 2 osutatud
regulatiivmenetluse kohaselt
.
2.
Komisjon ei teata ette lennundusjulgestusstandardeid kohaldavate lennujaamade, majandustegevuses osalejate ja üksuste
inspekteerimisest.
3.
Iga komisjoni inspekteerimisaruanne edastatakse asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele, kes oma vastuses sätestab meetmed mis tahes tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.
Aruanne ja pädeva asutuse vastus edastatakse seejärel teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.
4.
Komisjon tagab kõikide käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate Euroopa lennujaamade kontrollimise vähemalt üks kord enne ...
*
Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.
.
Artikkel 18
Teabelevi
Otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom kohaldamisel käsitatakse "ELi salastatud dokumentidena" ja ei tehta avalikkusele kättesaadavaks järgmiseid dokumente:
a)
meetmed ja menetlused, millele on osutatud artikli 4
lõigetes 3 ja 5, kui
need sisaldavad julgestuse seisukohalt tundlikku teavet;
b)
komisjoni inspekteerimisaruanded ja pädevate asutuste vastused, millele on osutatud
artikli 17
lõikes 3.
Artikkel 19
Komitee
1.
Komisjoni abistab komitee.
2.
Käesolevale
lõikele
viitamisel
kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse üks kuu.
3.
Käesolevale
lõikele
viitamisel
kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1
kuni
4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8
sätteid
.
Artikkel 20
Aruanne
Igal aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, liikmesriikidele ja riikide parlamentidele aruande, milles neid teavitatakse käesoleva määruse kohaldamisest ja selle mõjust lennuohutuse parandamisele ning komisjoni kontrollimiste ja ülevaatuste käigus tuvastatud nõrkadest külgedest ja puudustest.
Artikkel 21
Sidusrühmade nõuanderühm
Ilma et see piiraks artiklis 19 osutatud komitee rolli, moodustab komisjon sidusrühmade lennundusjulgestuse nõuanderühma, mis koosneb Euroopa esindusorganisatsioonidest, mis tegelevad lennundusjulgestusega või on sellest otseselt mõjutatud.
Rühma roll on ainult komisjoni nõustamine.
Artiklis 19 osutatud komitee teavitab sidusrühmade nõuanderühma kogu regulatiivse protsessi käigus.
Artikkel 22
Teabe avaldamine
Igal aastal teeb komisjon inspekteerimisaruannete põhjal järeldused ning avaldab kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele)
EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
aruande käesoleva määruse rakendamise ja lennundusjulgestuse olukorra kohta ühenduses.
Artikkel 23
Kolmandad riigid
Kokkulepped, milles tunnustatakse, et kolmandates riikides kohaldatavad julgestusstandardid on ühenduse standarditega samaväärsed, tuleks lisada ühenduse ja kolmanda riigi vahelistesse üldistesse lennunduskokkulepetesse EÜ asutamislepingu artikli 300 kohaselt, et edendada "ühekordse julgestuse" eesmärki kõikide Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vaheliste lendude puhul.
Artikkel 24
Karistused
Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende eeskirjade rakendamise tagamiseks.
Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Artikkel 25
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 2320/2002 tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 26
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates … *
Üks aasta
pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.
, välja arvatud artikli 4
lõiked 3 ja 5, artikli 13 lõige 2, artikli 17 lõige 1 ja artikkel 19
, mida kohaldatakse
alates ...
**
Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
*.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
...,
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
LISA
ÜHISED PÕHISTANDARDID
TSIVIILLENNUNDUSE KAITSMISEKS ÕIGUSVASTASTE TEGUDE EEST
(ARTIKKEL 4)
1.
LENNUJAAMA JULGESTUS
1.1
Lennujaama planeerimisnõuded
1.
Uue lennujaama rajatiste projekteerimisel ja ehitamisel või olemasoleva lennujaama rajatiste muutmisel võetakse täielikult arvesse käesolevas lisas sätestatud ühiste põhistandardite rakendamise nõudeid ja rakendusakte.
2.
Lennujaamades kehtestatakse järgmised alad:
a)
avatud ala;
b)
lennuala;
c)
julgestuspiirangualad
;
ning
d)
julgestuspiirangualade kriitilised osad.
1.2
Juurdepääsu kontroll
1.
Juurdepääsu lennualale piiratakse, et ennetada isikute ja sõidukite loata sisenemist nimetatud aladele.
2.
Juurdepääsu julgestuspiirangualadele kontrollitakse, et tagada, et isikud ja sõidukid nimetatud aladele loata ei sisene.
3.
Isikutele ja sõidukitele võib lubada juurdepääsu lennualale ja julgestuspiirangualadele, kui nad vastavad nõutavatele julgestustingimustele.
4.
Kogu personal
, sealhulgas lennumeeskonna liikmed
, peab enne julgestuspiirangualadele saatjata juurdepääsu võimaldava turvakaardi saamist
edukalt läbima taustakontrolli.
Turvakaarte võivad tunnustada muud asjaomased asutused peale kaardi välja andnud asutuse.
1.3
Muude isikute kui reisijate ja nendega kaasasolevate esemete läbivaatus
1.
Muud isikud ja nendega kaasasolevad esemed vaadatakse enne julgestuspiirangualale lubamist läbi korduva pistelise kontrolli põhimõttel, et ennetada keelatud esemete viimist kõnealustele aladele.
2.
Muud isikud kui reisijad ja nendega kaasasolevad esemed vaadatakse enne julgestuspiirangualade kriitilistesse aladesse lubamist läbi, et ennetada keelatud esemete viimist kõnealustele aladele.
1.4
Sõidukite kontroll
Julgestuspiirangualadele sisenevaid sõidukeid kontrollitakse, et ennetada keelatud esemete viimist kõnealustele aladele.
1.5
Järelevalve, patrullid ja muud füüsilised julgestuskontrolli meetodid
Julgestuspiirangualadel ja kõikidel
nendega piirnevatel avaliku juurdepääsuga aladel teostatakse järelevalvet, patrulle ja rakendatakse muid füüsilisi julgestuskontrolli meetmeid, et tuvastada kahtlase käitumisega isikud ning ohualtid alad, mida võiks ära kasutada ebaseaduslikuks sekkumiseks, ja hoida ära selliseid tegusid.
2.
LENNUJAAMADE PIIRITLETUD ALAD
Õhusõidukid, mis on pargitud lennujaamade piiritletud aladele, mille suhtes kohaldatakse
artikli 4 lõikes 5
osutatud alternatiivseid meetmeid, eraldatakse õhusõidukitest, mille suhtes kohaldatakse täielikult
neid
ühiseid põhistandardeid tagamaks, et õhusõidukite, reisijate, pagasi,
lasti suhtes
kohaldatavaid julgestusstandardeid ei rikutaks.
3.
ÕHUSÕIDUKI JULGESTUS
1.
Kui reisijad lahkuvad õhusõiduki pardalt, toimub
enne väljalendu
õhusõiduki julgestuskontroll
,
tagamaks
, et pardal ei ole keelatud esemeid.
Õhusõiduk võidakse kontrollist vabastada, kui see saabub liikmesriigist ja kui komisjon ega see liikmesriik ei ole andnud teavet, et reisijaid ja nende käsipagasit ei saa lugeda artiklis 4 osutatud ühiste põhistandardite kohaselt läbivaadatuks.
2.
Reisijaid, kes lahkuvad õhusõiduki pardalt tunnustatud lennujaamas tehniliste küsimuste tõttu ja viibivad seejärel selle lennujaama turvalisel alal, ei peaks uuesti läbi vaatama.
3.
Iga õhusõidukit kaitstakse ebaseadusliku sekkumise eest.
Õhusõiduki viibimist julgestuspiiranguala kriitilistel aladel loetakse piisavaks kaitseks.
4.
Iga õhusõiduk, mis ei ole kaitstud ebaseaduslike sekkumiste eest, kuulub läbiotsimisele.
4.
REISIJAD JA KÄSIPAGAS
4.1
Reisijate ja käsipagasi läbivaatus
1.
Kõik reisi alustavad, transfeer- ja transiitreisijad ning nende käsipagas vaadatakse läbi, et ennetada keelatud esemete viimist julgestuspiirangualadele ja õhusõiduki pardale.
2.
Transfeerreisijad ja nende käsipagasi võib läbivaatusest vabastada, kui:
a)
nad saabuvad liikmesriigist, välja arvatud juhul kui komisjon või see liikmesriik on edastanud teabe, et neid reisijaid ja nende käsipagasit ei saa käsitada ühiste põhistandardite kohase läbivaatuse läbinutena; või
b)
nad saabuvad kolmandast riigist,
kellega ühendusel on kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealused reisijad ja nende käsipagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt
.
3.
Transiitreisijaid ja nende käsipagasit võib läbivaatusest vabastada, kui:
a)
nad jäävad õhusõiduki pardale; või
b)
nad ei puutu kokku läbivaadatud väljalendavate reisijatega, välja arvatud nendega, kes lähevad sama õhusõiduki pardale; või
c)
nad saabuvad liikmesriigist, välja arvatud juhul kui komisjon või see liikmesriik on edastanud teabe, et neid reisijaid ja nende käsipagasit ei saa käsitada ühiste põhistandardite kohase läbivaatuse läbinutena; või
d)
nad saabuvad kolmandast riigist,
kellega ühendusel on kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealused reisijad ja nende käsipagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt
.
4.2
Reisijate ja käsipagasi kaitse
1.
Reisijaid ja nende käsipagasit kaitstakse ebaseadusliku sekkumise eest alates paigast, kus neile tehti läbivaatus, kuni selle õhusõiduki väljalennuni, mille pardal nad viibivad.
2.
Läbivaadatud väljalendavad reisijad ei tohi kokku puutuda saabuvate reisijatega, välja arvatud juhul kui:
a)
reisijad saabuvad liikmesriigist, tingimusel et komisjon või see liikmesriik ei ole edastanud teavet, et kõnealuseid reisijaid ja nende käsipagasit ei saa käsitada ühiste põhistandardite kohase läbivaatuse läbinutena; või
b)
reisijad
saabuvad kolmandast riigist,
kellega ühendusel on kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealused reisijad ja nende käsipagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt
.
4.3
Võimalikku ohtu kujutavad reisijad
Võimalikku ohtu kujutavate reisijate suhtes rakendatakse enne väljalendu asjakohaseid julgestusmeetmeid.
5.
REGISTREERITUD PAGAS
5.1
Registreeritud pagasi läbivaatus
1.
Kogu registreeritud pagas vaadatakse enne õhusõidukile laadimist
läbi
.
2.
Registreeritud transfeerpagasit võib läbivaatusest vabastada, kui:
a)
see saabub liikmesriigist, välja arvatud juhul kui komisjon või asjaomane liikmesriik on edastanud teabe, et kõnealust registreeritud transfeerpagasit ei saa käsitada ühiste põhistandardite kohase läbivaatuse läbinuna; või
b)
see saabub kolmandast riigist,
kellega ühendusel on kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealune registreeritud pagas on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt
.
3.
Registreeritud transiitpagasi võib läbivaatusest vabastada, kui see jääb õhusõiduki pardale.
5.2
Registreeritud pagasi kaitse
Õhusõidukis veetavat registreeritud pagasit kaitstakse loata juurdepääsu eest alates paigast, kus sellele tehakse läbivaatus või kus lennuettevõtja selle vastu võtab, olenevalt sellest, kumb on varasem, kuni seda vedava õhusõiduki väljalennuni.
5.3
Pagasi vastavuse kontroll
1.
Iga registreeritud pagasi ühik liigitatakse reisijaga koos või reisijast eraldi liikuvaks pagasiks.
Lennule registreerinud, kuid õhusõiduki pardal mitteviibiva reisija registreeritud pagas liigitatakse reisijast eraldi liikuvaks pagasiks.
2.
Reisijast eraldi liikuvat pagasit ei transpordita, välja arvatud juhul, kui see pagas on kas eraldatud reisijast mitteolenevatel põhjustel või selle suhtes kohaldatakse
piisavat julgestuskontrolli
.
6.
LAST JA POST
6.1
Lasti julgestuskontroll
1.
Kogu
lasti suhtes
kohaldatakse enne õhusõidukile laadimist julgestuskontrolli meetmeid.
Lennuettevõtja ei võta
lasti õhusõidukil
vedamiseks vastu, kui kokkuleppeline esindaja, tuntud saatja või agendi teenuseid kasutav kaubasaatja ei ole
julgestuskontrolli kohaldamist
kinnitanud ja nende eest vastutust võtnud.
2.
Ümberlaetava lasti
suhtes julgestuskontrolli rakendusaktis esitatud üksikasjade kohaselt
.
Selle võib julgestuskontrollist vabastada järgmistel juhtudel:
a)
kui see saabub liikmesriigist ja kui komisjon või asjaomane liikmesriik ei ole andnud teavet, et kõnealust lasti ei saa lugeda artiklis 4 osutatud ühiste põhistandardite kohaselt läbivaadatuks; või
b)
kui see saabub kolmandast riigist, kellega ühendusel on kokkulepe, millega tunnustatakse, et kõnealune last on läbi vaadatud ühenduse standarditega samaväärsete julgestusstandardite kohaselt; või
c)
rakendusaktis üksikasjalikult esitatud juhtudel.
3.
Transiitlasti ja transiitposti võib läbivaatusest vabastada, kui see jääb õhusõiduki pardale.
6.2
Lasti kaitse
1.
Õhusõidukis veetavat
lasti kaitstakse
loata juurdepääsu eest alates paigast, kus selle suhtes kohaldati julgestuskontrolli meetmeid kuni seda vedava õhusõiduki väljalennuni.
2.
Pärast julgestuskontrolli meetmete kohaldamist loata juurdepääsu eest
nõuetekohaselt
kaitsmata
last vaadatakse
läbi.
6.3
Posti julgestuskontroll
1.
Kogu posti suhtes kohaldatakse enne õhusõiduki pardale pealelaadimist julgestuskontrolli.
Lennuettevõtja ei võta posti õhusõidukil vedamiseks vastu, kui rakendusaktis üksikasjalikult posti jaoks sätestatud asjakohase julgestuskontrolli kohaldamine ei ole kinnitatud.
2.
Ümberlaetava posti suhtes kohaldatakse julgestuskontrolli rakendusaktis esitatud üksikasjade kohaselt.
Selle võib julgestuskontrollist vabastada lisa punkti 5.1 lõikes 2 sätestatud vabastuskriteeriumide alusel.
3.
Transiitposti võib läbivaatusest vabastada, kui see jääb õhusõiduki pardale.
7.
LENNUETTEVÕTJA POST JA SAADETISED
Lennuettevõtja posti ja saadetiste suhtes kohaldatakse julgestuskontrolli meetmeid, ning need on kaitstud kuni õhusõidukile laadimiseni, et ennetada keelatud esemete viimist õhusõiduki pardale.
8.
LENNUETTEVÕTJA PARDAVARUD
Pardavarude suhtes, sealhulgas veoks või õhusõiduki pardal kasutamiseks ettenähtud toitlustusvahendite ja varude suhtes, kohaldatakse julgestuskontrolli meetmeid ja need on kaitstud kuni õhusõidukisse laadimiseni, et ennetada keelatud esemete viimist õhusõiduki pardale.
9.
LENNUJAAMA VARUD
Müügiks või lennujaama julgestuspiirangualadel kasutamiseks ettenähtud varude suhtes, sealhulgas tollimaksuvabade kaupluste ja restoranide varude suhtes, kohaldatakse julgestuskontrolli meetmeid, et ennetada keelatud esemete viimist kõnealustele aladele.
10.
JULGESTUSMEETMED LENNU AJAL
1.
Ilma et see piiraks lennuohutuseeskirjade kohaldamist:
a)
takistatakse loata isikutel lennu ajal õhusõiduki kabiini sisenemist;
b)
rakendatakse võimalikku ohtu kujutavate reisijate suhtes lennu ajal asjakohaseid julgestusmeetmeid.
2.
Kui reisija püüab lennu ajal sooritada õigusvastast tegu,
võetakse
sellise teo vältimiseks
asjakohased
julgestusmeetmed
.
3.
Õhusõiduki
pardal
ei tohi vedada relvi,
välja arvatud lastis deklareeritud relvad
kui
ei ole täidetud nõutavaid julgestustingimusi või
a)
kui asjaomasele lennuettevõtjale tegevusloa väljastanud riik ei ole andnud selleks luba; või
b)
kui lähteriik ja sihtriik ning vajaduse korral riik, millest lennatakse üle või kus tehakse vahepeatus, ei ole andnud selleks eelnevalt luba.
4.
Lennu ajal võib õhusõiduki pardal kasutada parda julgestustöötajaid üksnes juhul, kui nõuded julgestustingimustele ja väljaõppele on täidetud.
Liikmesriikidele jääb õigus mitte lubada kasutada lennu ajal parda julgestustöötajaid nendelt loa saanud lennuettevõtjate lendudel.
5.
Lõiget 3 kohaldatakse samuti parda julgestustöötajatele, juhul kui nad relvi kannavad.
6.
Vastutus tsiviillennuki pardal või lennu ajal toime pandud õigusvastase teo korral asjakohaste meetmete võtmise eest määratletakse selgelt, ilma et see piiraks õhusõiduki kapteni autoriteedi põhimõtet.
11.
PERSONALI TÖÖLE VÕTMINE JA VÄLJAÕPE
1.
Isikud, kes teostavad läbivaatust, juurdepääsukontrolli, või muid julgestuskontrolli meetmeid või kes vastutavad selle eest, võetakse tööle, koolitatakse ja vajadusel sertifitseeritakse, tagamaks, et nad on selleks tööks sobivad ja pädevad täitma kohustusi, mis neile määratakse.
2.
Isikud, välja arvatud reisijad
ning saatjaga ja ajutise lennujaamas viibimise loaga isikud
, kes vajavad juurdepääsu julgestuspiirangualadele, peavad saama julgestusalase väljaõppe kas enne lennujaama
turvakaardi
või meeskonnaliikme
isikut tõendava dokumendi
saamist
, välja arvatud juhul, kui neid saadab pidevalt üks või mitu isikut, kellel on lennujaama turvakaart või meeskonnaliikme isikut tõendav dokument
.
3.
Lõigetes 1 ja 2 mainitud väljaõpet tehakse töölevõtmisel ja edaspidi korduvalt.
4.
Lõigetes 1 ja 2 osutatud isikute väljaõpetamisega tegelevatel instruktoritel peab olema vastav kvalifikatsioon.
12.
JULGESTUSSEADMED
Läbivaatuseks, juurdepääsu kontrolliks ja
muuks julgestuskontrolliks
kasutatavad seadmed peavad vastama kinnitatud spetsifikatsioonile ja nendega
peab olema võimalik asjaomaseid julgestuskontrolli meetmeid kohaldada.
13.
TAUSTAKONTROLL
Kõikidele pilootidele ja mootorõhusõiduki piloodiloa taotlejatele kohaldatakse ühtset taustakontrolli, mida korratakse regulaarselt.
Asjaomaste asutuste otsused taustakontrolli kohta tehakse samade kriteeriumide alusel.
