LÕPLIK
A6-0183/2007
14.5.2007
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusi
(KOM(2007)0017 – C6‑0075/2007 – 2007/0012(CNS))
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
Raportöör:
María Isabel Salinas García
PE 384.530v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................70
rahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS.........................................76
MENETLUS..............................................................................................................................84
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusi
( KOM(2007)0017 – C6‑0075/2007 – 2007/0012(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2007)0017 )
Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0075/2007 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust ( A6‑0183/2007 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
PÕHJENDUS 2
(2) Kogemused kinnitavad, et puu- ja köögivilja turukorraldust on vaja muuta järgmiste eesmärkide saavutamiseks: sektori konkurentsivõime ja turule suunatuse parandamine viisil, mis aitaks tagada säästva tootmise, oleks konkurentsivõimeline nii sise- kui välisturgudel, vähendaks tururiskidega seotud kõikumisi tootjate sissetulekutes, suurendaks puu- ja köögivilja tarbimist ühenduses ning toetaks jätkuvalt jõupingutusi, mida sektoris tehakse keskkonna säilitamiseks ja kaitsmiseks.
(2) Kogemused kinnitavad, et puu- ja köögivilja turukorraldust on vaja muuta järgmiste eesmärkide saavutamiseks: sektori konkurentsivõime ja turule suunatuse parandamine viisil, mis aitaks tagada säästva tootmise, oleks konkurentsivõimeline nii sise- kui välisturgudel, võtaks arvesse uute liikmesriikide olukorda, et võimaluse korral vähendada liikmesriikide ja piirkondade vahelist tasakaalustamatust eesmärgiga säilitada põllumajandustootjate sissetulekuid, vähendaks tururiskidega seotud kõikumisi tootjate sissetulekutes, suurendaks puu- ja köögivilja tarbimist ühenduses ning toetaks jätkuvalt jõupingutusi, mida sektoris tehakse keskkonna säilitamiseks ja kaitsmiseks , kaitseks rahvatervist ja tarbijate huve ning tõhustaks kolmandatest riikidest imporditavate puu- ja köögiviljade kontrollimist .
Muudatusettepanek
2
PÕHJENDUS 5
(5) Käesoleva määruse kohaldamisalasse peaksid kuuluma puu- ja köögiviljaturu ühise korraldusega hõlmatud tooted ning töödeldud puu- ja köögivili.
Tootjaorganisatsioone ja tootmisharudevahelisi organisatsioone ja kokkuleppeid käsitlevaid sätteid kohaldatakse üksnes puu- ja köögiviljaturu ühise korraldusega hõlmatud toodete suhtes ning seda jaotust tuleks säilitada.
Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohaldamisala tuleks laiendada ka teatavatele maitsetaimedele, et nende tootjad sellest korrast kasu saaksid.
(5) Käesoleva määruse kohaldamisalasse peaksid kuuluma puu- ja köögiviljaturu ühise korraldusega hõlmatud tooted ning töödeldud puu- ja köögivili.
Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohaldamisala tuleks laiendada ka teatavatele maitsetaimedele, et nende tootjad sellest korrast kasu saaksid.
Selgitus
Le règlement de l’actuelle OCM des fruits et légumes (CE/2200/96) prévoit la création d’Organisations de Producteurs, et en précise la destination (fruits et légumes, produits destinés à la transformation, champignons, agrumes, etc.).
Il prévoit également la création d’organisations interprofessionnelles.
Sur la base de ce règlement, se sont créées dans l’ensemble de la Communauté européenne de nombreuses Organisations de Producteurs et organisations interprofessionnelles, notamment dans les différentes filières de fruits et légumes destinés à la transformation, participant à la structuration de ces filières.
Il est dès lors indispensable que ces organisations (OP et organisations interprofessionnelles) puissent continuer à exister.
Muudatusettepanek
3
PÕHJENDUS 7
(7) Puu- ja köögivilja tootmine ning turustamine peaks igati arvestama keskkonnaprobleeme, sealhulgas viljelustavasid, jäätmekäitlust ja turult kõrvaldatud toodete hävitamist, eeskätt vee kvaliteedi kaitse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja maapiirkondade korrashoiu seisukohalt.
(7) Puu- ja köögivilja tootmine ning turustamine peaks igati arvestama keskkonnaprobleeme, sealhulgas viljelustavasid, jäätmekäitlust ja turult kõrvaldatud toodete hävitamist, eeskätt vee kvaliteedi kaitse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja maapiirkondade korrashoiu seisukohalt.
Komisjon peaks jätkama Euroopa kvaliteedimärgi loomise võimaluse uurimist, et aidata põllumajandustootjatel ja ettevõtjatel paremini oma toodete kõrge kvaliteedi abil tulusid suurendada.
Muudatusettepanek
4
PÕHJENDUS 8
(8) Tootjaorganisatsioonid on puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse põhilised osad, tagades omal tasandil selle detsentraliseeritud toimimise.
Nõudmise üha suureneva kontsentratsiooni tõttu on pakkumise rühmitamine nende organisatsioonide kaudu majanduslikult vajalikum kui kunagi varem, et tugevdada tootjate positsiooni turul.
Niisugune rühmitumine peab toimuma vabatahtlikkuse alusel ning tõestama oma kasulikkust tootjaorganisatsioonide liikmetele pakutavate teenuste ulatuse ja tõhususega;
(8) Tootjaorganisatsioonid ja tootmisharudevahelised organisatsioonid on puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse põhilised osad, tagades omal tasandil selle detsentraliseeritud toimimise.
Nõudmise üha suureneva kontsentratsiooni tõttu on pakkumise rühmitamine nende organisatsioonide kaudu majanduslikult vajalikum kui kunagi varem, et tugevdada tootjate positsiooni turul.
Sellegipoolest tuleb tootjate ning kauplusekettide ja suurte töötlusettevõtete seisundi tõeliseks tasakaalustamiseks võtta ühenduse tasandil muid poliitilisi meetmeid.
Niisugune rühmitumine peab toimuma vabatahtlikkuse alusel ning tõestama oma kasulikkust tootjaorganisatsioonide liikmetele pakutavate teenuste ulatuse ja tõhususega;
Selgitus
Olenemata sellest, kui palju tootjaorganisatsioonidele abi antakse, ei tasakaalusta see nende seisundit kauplusekettide ja suurte töötlusettevõtetega võrreldes, sest suurte kauplusekettide käive on 1000 korda suurem kui kõige võimsamatel tootjaorganisatsioonidel!
Sellist ebavõrdsust saab leevendada ainult ühenduse tasandil võetavate poliitiliste meetmetega, mis ei piirdu üksnes puu- ja köögiviljaturu korraldusega.
Muudatusettepanek
5
PÕHJENDUS 9
(9) Kogemused näitavad, et tootjaorganisatsioonid on õige abivahend pakkumise rühmitamiseks .
Kuid tootjaorganisatsioonide levik erinevates liikmesriikides on ebaühtlane.
Et edaspidi veelgi parandada tootjaorganisatsioonide atraktiivsust, tuleks nende toimimise paindlikumaks muutmine sätestada kõikjal, kus see on võimalik.
Selline paindlikkus peaks hõlmama eeskätt tootjaorganisatsiooni tootevalikut, lubatud otsemüügi ulatust ning eeskirjade laiendamist mitteliikmetele, samuti teatavatel tingimustel tootjaorganisatsioonidele loa andmist oma volituste ja ülesannete delegeerimiseks tootjaorganisatsioonide liitudele ning oma ülesannete delegeerimiseks tütarettevõtetele.
(9) Kogemused näitavad, et tootjaorganisatsioonid on õige abivahend pakkumise koondamiseks .
Kuid tootjaorganisatsioonide levik erinevates liikmesriikides on ebaühtlane.
Et edaspidi veelgi parandada tootjaorganisatsioonide atraktiivsust, tuleks nende toimimise paindlikumaks muutmine sätestada kõikjal, kus see on võimalik , ja vältida nende liigset kontsentreerumist piirkondades, millele on iseloomulikud ühetaolisemad tootmis- ja turustamistingimused, sest see aitaks kaudselt üldist pakkumist hajutada .
Selline paindlikkus peaks hõlmama eeskätt tootjaorganisatsiooni tootevalikut, lubatud otsemüügi ulatust ning eeskirjade laiendamist mitteliikmetele, samuti nende hea toimimise tagamiseks käsutuses olevatel tingimustel tootjaorganisatsioonidele loa andmist oma volituste ja ülesannete delegeerimiseks tootjaorganisatsioonide liitudele ning oma ülesannete delegeerimiseks tütarettevõtetele.
Selgitus
Viide põllumajanduses ja kehtivates õigusaktides levinud mõistele„pakkumise koondamine” võimaldab selle sätte sõnastust parandada.
See võimaldab ka kinnitada tingimusi, mis ei võimalda tootjaorganisatsioonidel piirduda parimate tootmispiirkondadega teiste piirkondade arvelt, mis oleks kaudselt vastuolus reformi eesmärgiga.
Muudatusettepanek
46
PÕHJENDUS 11
(11) 2004. aastal või hiljem ühendusega liitunud liikmesriikide tootjarühmadel, kes kooskõlas käesoleva määrusega soovivad omandada tootjaorganisatsiooni staatust, tuleks lubada kasutada üleminekuperioodi, mille jooksul saab rühm teatavate kohustuste alusel riiklikku ja ühenduse rahalist eritoetust.
(11) 2004. aastal või hiljem ühendusega liitunud liikmesriikide tootjarühmadel, kes kooskõlas käesoleva määrusega soovivad omandada tootjaorganisatsiooni staatust, tuleks , juhul kui pakkumise koondumise tase jääb liiga ebapiisavaks, lubada kasutada üleminekuperioodi, mille jooksul saab rühm teatavate kohustuste alusel riiklikku ja ühenduse rahalist eritoetust.
Selgitus
See muudatusettepanek ei vaja selgitamist.
Muudatusettepanek
7
PÕHJENDUS 13
(13) Piirkondades, kus tootmise organiseeritus on madal, tuleks lubada täiendavate riiklike rahaliste toetuste andmist.
Liikmesriikidele, kellel on erilisi struktuurilisi raskusi, peaks ühendus need toetused hüvitama .
(13) Piirkondades, kus tootmise organiseeritus on madal, tuleks lubada täiendavate riiklike rahaliste toetuste andmist.
Liikmesriikidele, kellel on erilisi struktuurilisi raskusi, võib ühendus need toetused pädevate asutuste palvel hüvitada .
Selgitus
Põhjendus on nii kohandatud komisjoni ettepaneku artikliga 10.
Muudatusettepanek
8
PÕHJENDUS 14
(14) Toetuskava lihtsustamisele ja kulude vähendamisele aitaks kaasa, kui võimalik, rakendusfondide kulutuste abikõlblikkuse määratlemise korra ja eeskirjade ühtlustamine maapiirkondade arengukavadega, mis võimaldaks liikmesriikidel luua rakenduskavade riikliku strateegia.
(14) Toetuskava lihtsustamisele ja kulude vähendamisele aitaks kaasa, kui võimalik, rakendusfondide kulutuste abikõlblikkuse määratlemise korra ja eeskirjade ühtlustamine maapiirkondade arengukavadega, mis võimaldaks liikmesriikidel luua rakenduskavade riikliku strateegia.
Selles riiklikus strateegias, nagu ka riiklikus strateegiakavas ja maaelu arengukavades, tuleks täpsustada liikmesriikides meetmete topeltrahastamise vältimiseks võetavad meetmed.
Lisaks tuleks liikmesriikidel suurema õiguskindluse tagamiseks ja rakendusfondide meetmete tõhususe tugevdamiseks lubada koostada negatiivsed loetelud abikõlblike kulude kohta.
Selgitus
Arvestades, et teise samba programmide esimese telje eesmärgid, mis kuuluvad EAFRD alla, võivad ühtida rakendusfondide eesmärkidega, oleks vaja, et tootjaorganisatsioonid saaksid oma tegelikest huvidest lähtuvalt valida ühe või teise rahastamisvahendi vahel.
Lisaks nõuavad ühenduse puu- ja köögiviljasektoris koos eksisteerivad ebaühtlased struktuurilised tingimused ja rakendusfondidele kehtestatud ranged finantsraamistikud, et liikmesriigid saaksid kohe alguses kõrvale jätta meetmed, mida nad ei pea asjakohasteks või prioriteetseteks.
Muudatusettepanek
9
PÕHJENDUS 16
(16) Määrustega (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 2202/96 on kehtestatud mitmed heterogeensed toetuskavad.
Nimetatud kavade arvukus ja mitmekesisus on muutnud nende haldamise keerukaks.
Kuna nimetatud kavad on suunatud teatavatele konkreetsetele puu- ja köögiviljadele, ei ole neis täielikult arvesse võetud kõiki piirkonna tootmistingimusi ning need ei hõlma kõiki puu- ja köögivilju.
Seetõttu on asjakohane luua puu- ja köögiviljatootjate jaoks eraldi rahastamisvahend.
(16) Määrustega (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 2202/96 on kehtestatud mitmed heterogeensed toetuskavad.
Nimetatud kavade arvukus ja mitmekesisus on muutnud nende haldamise keerukaks ja see võib tekitada õiguskindlusetust .
Kuna nimetatud kavad on suunatud teatavatele konkreetsetele puu- ja köögiviljadele, ei ole neis täielikult arvesse võetud kõiki uute liikmesriikidega kaasnevaid liike ega piirkonna tootmistingimusi ning need ei hõlma kõiki puu- ja köögivilju.
Seetõttu on asjakohane luua puu- ja köögiviljatootjate jaoks eraldi rahastamisvahend.
Selgitus
Viide õiguskindlusetusele, mida praegune olukord võib tekitada, võimaldab paremini õigustada vahendite vahetamist.
Muudatusettepanek
10
PÕHJENDUS 18
(18) Seetõttu on puu- ja köögiviljasektori paremini suunatud, kuid paindlikuma toetussüsteemi huvides, samuti lihtsustamise eesmärgil asjakohane tunnistada kehtetuks olemasolevad toetuskavad ning kaasata puu- ja köögivili täies ulatuses määruses (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud kavasse.
Selleks tuleb sätestada võrdlusperioodil puu- ja köögivilja tootnud põllumajandustootjate abikõlblikkus ühtse otsemaksete kava raames .
Samuti peaksid liikmesriigid kindlaks määrama ühtse otsemaksete kava võrdlussummad ja abikõlblikud hektarid banaanituru puhul sobiva vaatlusperioodi ning sobivate objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.
Maa-alad, kuhu on istutatud puu- ja köögivilja, sealhulgas puu- ja köögivilja pikaajalisi sorte, peavad olema abikõlblikud ühtse otsemaksete kava jaoks.
Asjakohaselt tuleb muuta siseriiklikke ülemmäärasid.
Sätestada tuleb ka üksikasjalike eeskirjade ja vajalike üleminekumeetmete vastuvõtmine komisjoni poolt.
(18) Seetõttu on puu- ja köögiviljasektori paremini suunatud, kuid paindlikuma toetussüsteemi huvides, samuti lihtsustamise eesmärgil asjakohane tunnistada kehtetuks olemasolevad toetuskavad ning kaasata puu- ja köögivili vähemalt osaliselt määruses (EÜ) nr 1782/2003 kehtestatud kavasse.
Selleks tuleb sätestada võrdlusperioodil puu- ja köögivilja tootnud põllumajandustootjate abikõlblikkus ühtse otsemaksete kava raames ning määratleda riiklike assigneeringute summa kõikide puu- ja köögiviljaturgude puhul sobiva vaatlusperioodi ning sobivate objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.
Maa-alad, kuhu on istutatud puu- ja köögivilja, sealhulgas puu- ja köögivilja pikaajalisi sorte, peavad olema abikõlblikud ühtse otsemaksete kava jaoks.
Asjakohaselt tuleb muuta siseriiklikke ülemmäärasid , võttes arvesse puu- ja köögiviljaturu olukorra muutumist pärast uute liikmesriikide ühinemist .
Sätestada tuleb ka üksikasjalike eeskirjade ja vajalike üleminekumeetmete vastuvõtmine komisjoni poolt.
Selgitus
Komisja powinna wyliczyć koperty krajowe dla poszczególnych państw członkowskich oraz opracować ogólne zasady podziału tych kopert przez państwa członkowskie.
Podstawą do wyliczenia kopert krajowych powinna być powierzchnia upraw przeznaczanych pod uprawę owoców i warzyw w okresach referencyjnych stosownych dla poszczególnych gatunków.
Koperty te powinny być przekazane państwom członkowskim z derogacją do ich szczegółowego podziału, w tym na płatności powierzchniowe analogiczne do tych, które obecnie otrzymują producenci orzechów.
Muudatusettepanek
11
PÕHJENDUS 18 A (uus)
(18 a) Puu- ja köögivilja all olevad põllupinnad tuleb ühtsest otsemaksete kavast välja jätta, et neid ei saaks kasutada mitte mingiks põllumajandustegevuseks, ja seda seni, kuni ei ole teada nende võimalikud tagajärjed puu- ja köögiviljastruktuuridele ja -turgudele, vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu praktikale 1 , mis nõuab, et õigusnormide olulise muutmise põhjenduseks esitatakse põhjalikud mõjuhinnangud.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõikes 8 ettenähtud aruandes, mille komisjon peab ühtse otsemaksete kava piirkondlikul tasandil rakendamise kohta nõukogule esitama, tuleb ühelt poolt analüüsida selle kava mõju juba tootmisvabaduse saanud puu- ja köögiviljakasvatuse pindadele ning teiselt poolt peab see sisaldama analüüsi selle liberaliseerimise võimalikest erimõjudest kogu ühenduse puu- ja köögivilja- ning kartulisektorile.
1 7. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-310/04: Hispaania versus nõukogu, EKL 2006, lk I-07285.
Selgitus
Arvestades turgude tasakaalust väljaviimise riski, mida võib tekitada puu- ja köögiviljakasvatuseks mõeldud maatükkide kasutamine muuks põllumajandustegevuseks, jäetakse need põllupinnad ühtsest otsemaksete kavast välja seni, kuni komisjon ei ole esitanud vastavaid mõjuhinnanguid.
Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 60 lõikes 8 juba ette nähtud aruanne võimaldab seda analüüsi teostada ja täita Euroopa Ühenduste Kohtu nõudeid selles valdkonnas.
Muudatusettepanek
12
PÕHJENDUS 18 B (uus)
(18 b) Pärast 2004. aasta laienemist on kirssidest ja pehmetest puuviljadest (maasikad, vaarikad ja sõstrad) saanud liidu jaoks suure sotsiaalse ja majandusliku tähtsusega tooted, mis on aga sügavas struktuurilises kriisis ning mis vajavad erilisi toetusmeetmeid.
Järelikult on nende toodete jaoks mõeldud pindadele ette nähtud ühenduse toetus tingimustel, mis tagavad põllumajandusettevõtete elujõulisuse ja soodustavad struktuurilise olukorra parandamist, eelkõige pakkumise koondumise osas.
Selgitus
Mõned liidu uued liikmesriigid kuuluvad maailma esimeste kirsi- ja pehmete puuviljade tootjate hulka, kes läbivad siiski struktuurilist kriisi ühinemisest alates.
Euroopa Parlamendi resolutsioonide kohaselt kehtestatakse nende toodete jaoks spetsiaalne pindalatoetus juba olemasoleva pähklitoetuse mudeli järgi tingimustel, mis parandavad pakkumist ja tagavad põllumajandusettevõtete elujõulisuse.
See toetus vastab„sinise kasti” tingimustele ja vastavalt olemasolevatele mitmepoolsete läbirääkimiste tingimustele ei peaks selle tunnustamine Maailma Kaubandusorganisatsiooni poolt probleemi tekitama.
Toetuse tingimused täpsustatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotise uues peatükis 10h.
Muudatusettepanek
13
PÕHJENDUS 19
(19) Puu- ja köögivilja tootmismahtu ei ole võimalik täpselt prognoosida ning need riknevad kiiresti.
Ülejääk turul, isegi kui see ei ole väga suur, võib turgu tugevasti häirida.
On kasutatud teatavaid turult kõrvaldamise kavasid, kuid nende haldamine on osutunud keerukaks.
Kasutusele tuleks võtta teatavad riskijuhtimise meetmed, mida oleks võimalikult lihtne kohaldada.
Kõikide selliste meetmete integreerimine tootjaorganisatsioonide rakenduskavadesse on nimetatud asjaolude puhul parim lahendus ning peaks suurendama ka tootjaorganisatsioonide atraktiivsust tootjate jaoks.
(19) Puu- ja köögivilja tootmismahtu ei ole võimalik täpselt prognoosida ning need riknevad kiiresti.
Ülejääk turul, isegi kui see ei ole väga suur, võib turgu tugevasti häirida.
On kasutatud teatavaid turult kõrvaldamise kavasid, kuid nende haldamine on osutunud keerukaks ja nad pole olnud tõhusad .
Puu- ja köögiviljasektorit iseloomustab turu ebastabiilsus.
Hinnalanguse korral on praeguse turult kõrvaldamise süsteemi tõhusus põllumajandustootjate sissetuleku kaitsevahendina piiratud ebapiisavate maksete ja liigse bürokraatia tõttu, organiseerimise puudulikkuse tõttu tootmispiirkondades, suutmatuse tõttu hinnata tootmispotentsiaali, mis on vajalik õigeks turukorralduseks, ning kolmandatest riikidest importimise mõju ja kõrvaldatud toodete jaoks tõeliste turustusvõimaluste puudumise tõttu.
Kasutusele tuleks võtta tõhusamad, horisontaalsed riskijuhtimise meetmed, mida kohaldataks kõigile põllumajandustootjatele kõigis turusektorites ja mida oleks võimalikult lihtne kohaldada.
Kõikide selliste meetmete integreerimine kindlustusfondi, mida rahastatakse tootjaorganisatsioonide rakenduskavadest eraldi, on nimetatud asjaolude puhul parim lahendus ning peaks suurendama ka tootjaorganisatsioonide atraktiivsust tootjate jaoks.
Liikmesriikidel on lubatud võtta meetmeid tõsiste kriiside ohjamiseks siseriiklikul ja/või piirkondlikul tasandil.
Kõnealused meetmed tuleks kindlaks määrata siseriiklikus strateegias ja neid tuleks rahastada, kui liikmesriigid seda vajalikuks peavad, määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 42 ettenähtud riiklikust reservist.
Muudatusettepanek
14
PÕHJENDUS 19 A (uus)
(19 a) Turu ühine korraldus turgudele väga avatud sektorites, nagu puu- ja köögiviljasektor, on tootmisharudevahelistel organisatsioonidel väga oluline roll esimeses turustusetapis ja toodete kvaliteedi osas.
Lisaks sektori konkurentsivõime tugevdamisele võimaldavad nad ka võidelda turukõikumiste vastu.
Nende tegevus piirab seega oluliselt suuri turuhäireid ja kaitseb tootjaid kriiside eest.
Selgitus
Tootmisharudevaheliste organisatsioonide rolli peab olema võimalik tugevdada kõnealuse ühise turukorralduse reformimise käigus, mille põhieesmärk on suurendada puu- ja köögiviljasektori konkurentsivõimet sektori parema ühise korralduse abil.
Muudatusettepanek
15
PÕHJENDUS 20 A (uus)
(20 a) Olemasoleva süsteemi olulise muutmise korral võivad kultuurseente tootmiseks ettenähtud maa-alad olla kõlblikud saama abi määruses (EÜ) nr 1782/2003 sätestatud ühtsest otsemaksete kavast.
Selgitus
Kultuurseened on praegu toodete seas, mille jaoks on kehtestatud tariifikvoot.
Sellegipoolest muutub see kvoot rahvusvaheliste lepingute põhjal, mis iga kord muudavad Euroopa tooted kolmandate riikide toodetega võrreldes veidi vähem konkurentsivõimeliseks.
Juhul kui kõnealune tariifikvoot muutuks Euroopa kultuurseente tootmise toetamise vahendina ebatõhusaks, peaks olema võimalik anda kultuurseente jaoks abi ühtsest otsemaksete kavast samal alusel nagu teistele põllumajandustoodetele.
Muudatusettepanek
16
PÕHJENDUS 20 B (uus)
(20 b) Keskmine puu- ja köögiviljatarbimine jääb alla Maailma Terviseorganisatsiooni ja toitumisekspertide soovitatud taseme, mis võtab arvesse nende viljade tähtsust tasakaalustatud toitumises ja nende märkimisväärset osa krooniliste haiguste ennetamises.
Mõnedes liikmesriikides täheldatakse koguni tarbimise järkjärgulist langust.
Nendes suundumustes pöörde saavutamiseks tuleb tugevdada tootjaorganisatsioonide osa ja suurendada vahendeid teavitamis- ja müügiedendusmeetmeteks puu- ja köögiviljatarbimise edendamiseks määruse (EÜ) nr 2826/2000 kohaselt kõikide elanikkonnakihtide ja eriti alla 18aastaste hulgas.
Lisaks tuleb parandada puu- ja köögiviljade tasuta jaotamise tingimusi Euroopa Liidus ja võimalust mööda ka ühenduse territooriumi läheduses asuvates kolmandates riikides.
Selgitus
Tervishoiuasutused ja komisjon on tunnustanud puu- ja köögiviljade tähtsust tervislikus toitumises, millel on oma osa ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamises.
Nende viljade tarbimise suurendamiseks peavad ühendus ja siseriiklikud asutused enam pingutama viljade atraktiivsemaks ja kõikidele elanikkonnakihtidele, eelkõige noortele, kättesaadavamaks muutmise nimel.
Muudatusettepanek
17
PÕHJENDUS 23
(23) Ühenduse ühtse turu loomisega kaasneb kauplemissüsteemi kasutuselevõtt ühenduse välispiiridel.
See kaubandussüsteem peaks hõlmama imporditollimakse ja eksporditoetusi ning peaks põhimõtteliselt stabiliseerima ühenduse turgu.
Kauplemissüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel.
(23) Ühenduse ühtse turu loomisega kaasneb kauplemissüsteemi kasutuselevõtt ühenduse välispiiridel.
See kaubandussüsteem peaks hõlmama imporditollimakse ja eksporditoetusi ning peaks põhimõtteliselt stabiliseerima ühenduse turgu.
Kauplemissüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel , mis peaks väljenduma varem sellele sektorile antud eksporditoetuste kaotamises ja selleks eraldatud summade ümbersuunamises mitmepoolse raamistikuga kokkusobivatele siseriiklikele meetmetele .
Lisaks tuleb tugevdada nõukogu 14. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2702/1999 (põllumajandussaaduste ja -toodetega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta kolmandates riikides) 1 raames puu- ja köögiviljade alast teavitamis- ja müügiedendustegevust kolmandates riikides.
Komisjon peab tegema asjakohased ettepanekud kõnealuse määruse muutmiseks.
__________
1 EÜT L 327, 21.12.1999, lk 7.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2060/2004 (ELT L 357, 2.12.2004, lk 3).
Selgitus
Eksporditoetuste kaotamine nõuab ka puu- ja köögiviljadega seotud teavitus- ja müügiedendustegevuse tugevdamist kolmandates riikides vastavalt määrusele (EÜ) nr 2702/1999.
Muudatusettepanek
18
PÕHJENDUS 25
(25) Järelevalve põllumajandustoodete koguste üle kolmandate riikidega kauplemisel nõuab teatavate saaduste puhul ekspordi ja impordi litsentseerimise süsteemi kehtestamist, sealhulgas tagatise esitamist, mis garanteerib nende tehingute tegeliku toimumise, mille jaoks litsents väljastati.
Seepärast peavad komisjonil olema volitused litsentseerimissüsteemi kehtestamiseks nimetatud toodetele.
(25) Järelevalve põllumajandustoodete koguste üle kolmandate riikidega kauplemisel nõuab teatavate saaduste puhul ekspordi ja impordi litsentseerimise süsteemi kehtestamist, sealhulgas tagatise esitamist, mis garanteerib nende tehingute tegeliku toimumise, mille jaoks litsents väljastati.
Seepärast peavad komisjonil olema volitused litsentseerimissüsteemi kehtestamiseks nimetatud toodetele.
Tarbijate tervise kaitsmiseks ja kultuurtaimede kahjulike võõrorganismidega saastamise vältimiseks tuleks litsentseerimissüsteeme täiendada muude kui käesolevast määrusest tulenevate uute sätetega, mis tugevdavad piiridel teostatava taimetervise ja kvaliteedi kontrolli süsteeme.
Selleks oleks asjakohane luua kolmandate riikide puu- ja köögiviljade kvaliteedi kontrollimiseks Euroopa asutus Euroopa Toiduohutusameti järelevalve all.
Selgitus
Toote kvaliteedi ja seega tarbijate kaitsmine peab olema Euroopa jaoks esmatähtis.
Sellel eesmärgil, ning ka selleks, et tagada kvaliteedi osas suurem vastastikkus kolmandate riikidega, tuleb luua kontrollimehhanismid, sealhulgas Euroopa asutus.
Muudatusettepanek
19
PÕHJENDUS 28 a (uus)
(28 a) Toetada tuleks kolmandate riikidega peetavate taimetervise protokolli läbirääkimiste kooskõlastamist ühenduse tasandil puu- ja köögivilja ekspordi osas.
Selgitus
Mitmepoolsel tasandil (Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu) ja kahepoolsetest lepingutest (Mehhiko, Tšiili, Vahemeremaadega jne) tulenevalt tehtud jõupingutused ei ole siiani toonud lahendust taimetervisega seotud tõketest põhjustatud probleemile ühenduse põllumajandustoodete väljaveo osas.
See tuleneb sellest, et taimetervise protokolle puudutavate läbirääkimiste pidamine on endiselt ainult liikmesriikide ametivõimude vastutusalas.
Oleks asjakohane, kui komisjon saaks seda teha koostöös liikmesriikidega.
Muudatusettepanek
20
PÕHJENDUS 28 B (uus)
(28 b) Praeguses etapis on asjakohane säilitada eksporditoetused, mis on jätkuvalt kasulik vahend ühenduse puu- ja köögivilja eksportimise suurendamiseks teatud kolmandatesse riikidesse.
Selgitus
Eksporditoetused ja turult kõrvaldamised on kaks vahendit, mida kasutatakse puu- ja köögiviljaturu praeguse ühise korralduse haldamiseks.
Eksporditoetuste täielik ja kohene kaotamine võiks destabiliseerida kohalikud turud teatud puu- ja köögiviljade osas.
Seetõttu tuleb olla ettevaatlik.
Kõige olulisem on oodata ära selles küsimuses tehtava mõju-uuringu järeldused, mis peaksid valmima 2007. aasta lõpus.
Muudatusettepanek
21
PÕHJENDUS 30
(30) Kuna põllumajandustoodete ühisturud arenevad pidevalt, peaksid liikmesriigid ja komisjon üksteist oluliste arengutega kursis hoidma .
(30) Turgude toimimist muutvatest tootmis- või turustamisalastest struktuurilistest arengutest sõltuv puu- ja köögiviljasektori dünaamilisus nõuab, et liikmesriigid ja komisjon hoiaksid üksteist kõige olulisemate täheldatud arengutega kursis.
Samuti tuleks luua hinnavaatluskeskus, mis annaks täpset ja objektiivset teavet turgude kohta ja lihtsustaks seega komisjoni meetmete käivitamist tõsise kriisi korral.
Lisaks on soovitatav edasi liikuda kaubandustehingute läbipaistvuse ja konkurentsieeskirjade range järgimise üle järelevalvet teostava Euroopa asutuse rajamise suunas, eelkõige turustamise osas.
Selgitus
Puu- ja köögiviljasektori dünaamilisus nii tootmise kui ka kaubanduse seisukohast nõuab info- ja järelevalvesüsteemide ajakohastamist ning uute organite loomist, mis võimaldaksid komisjonil turge paremini juhtida ja konkurentsieeskirjade rikkumist lõpetada.
Nende komisjoni tugiorganite toimimiseeskirjad on esitatud artikli 38 rakendussätetes.
Muudatusettepanek
22
PÕHJENDUS 31
(31) Puu- ja köögivilja suhtes kehtestatud kord sätestab teatavad kohustused, mida tuleb täita.
Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks on vaja kohaldada kontrolli ja karistusi, kui neid kohustusi rikutakse.
Seetõttu tuleks komisjonile anda õigus koostada vastavad eeskirjad, sealhulgas eeskirjad, mis käsitlevad alusetute maksete tagasinõudmist ning liikmesriikide aruandluskohustusi.
Puu- ja köögiviljasektori inspektorite eriüksused ei ole uue korra puhul enam vajalikud ning need võib likvideerida.
(31) Puu- ja köögivilja suhtes kehtestatud kord sätestab teatavad kohustused, mida tuleb täita.
Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks on vaja kohaldada kontrolli ja karistusi, kui neid kohustusi rikutakse.
Seetõttu tuleks komisjonile anda õigus koostada vastavad eeskirjad, sealhulgas eeskirjad, mis käsitlevad alusetute maksete tagasinõudmist ning liikmesriikide aruandluskohustusi.
Selgitus
Vastupidiselt selles põhjenduses väidetule täheldatakse ebapiisavaid taimetervise ja kvaliteedi kontrolle impordi suhtes, usaldusväärse teabe puudumist impordimahtude kohta ja eelkõige eri riikide vahelise teabevahetuse puudumist.
Sellest lähtuvalt ei näi praeguse olukorra parandamise asemel ühe olemasoleva kontrollivahendi kaotamine loogiline.
Muudatusettepanek
23
ARTIKLI 1 ESIMENE LÕIK
Käesolevas määruses sätestatakse erieeskirjad, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete suhtes.
Käesolevas määruses sätestatakse erieeskirjad, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete suhtes ning uute liikmesriikide poolt esiletoodud oluliste toodete suhtes .
Selgitus
Nowe państwa członkowskie wniosły 19 gatunków owoców i warzyw o dużym znaczeniu dla rynku całej Unii Europejskiej(The enlargement of the EU: implications for the fruit and vegetable sector".
European Commision - Directorate General for Agriculture, April 2004).
Jednakże nie otrzymują one specyficznego wsparcia jakie istnieje dla wielu gatunków w starych państwach członkowskich o co wnosiła rezolucja Parlamentu Europejskiego(Rezolucja Parlamentu Europejskiego w sprawie uproszczenia wspólnej organizacji rynków owoców i warzyw ( 2004/2193(INI) z 11.05.2005 r.)
Jest to ewidentna dyskryminacja producentów z nowych państw członkowskich zagrażająca stabilności jednolitego rynku.
Muudatusettepanek
24
ARTIKLI 1 TEINE LÕIK
Käesoleva määruse III ja IV jaotist kohaldatakse siiski üksnes määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete suhtes.
välja jäetud
Selgitus
Le règlement de l’actuelle OCM des fruits et légumes (CE/2200/96) prévoit la création d’Organisations de Producteurs, et en précise la destination (fruits et légumes, produits destinés à la transformation, champignons, agrumes, etc.).
Il prévoit également la création d’organisations interprofessionnelles.
Sur la base de ce règlement, se sont créées dans l’ensemble de la Communauté européenne de nombreuses Organisations de Producteurs et organisations interprofessionnelles, notamment dans les différentes filières de F&L destinés à la transformation, participant à la structuration de ces filières.
Il est dès lors indispensable que ces organisations (OP et organismes interprofessionnels) puissent continuer à exister.
Muudatusettepanek
25
ARTIKLI 1 KOLMAS LÕIK
Artiklit 39 kohaldatakse värske või jahutatud kartuli suhtes, mille koondnomenklatuuri (CN) kood on 0701.
välja jäetud
Muudatusettepanek
26
ARTIKLI 2 LÕIGE 1
1.
Komisjon võib sätestada turustusnormid ühe või mitme määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toote suhtes.
1.
Komisjon võib sätestada turustusnormid ühe või mitme määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toote suhtes.
Selleks võetakse arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all loodud põllumajandustoodete kvaliteedinormide töörühma soovitatud UN/ECE norme.
Kuni uute normide vastuvõtmiseni jäävad kehtima määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 2 alusel vastuvõetud normid.
Selgitus
Turustusnormid on põhiline vahend tarbijatele toodete kvaliteedi tagamiseks ja kaubavahetuse läbipaistvuse soodustamiseks.
Muudatusettepanek
27
ARTIKLI 2 LÕIGE 2
2.
Lõikes 1 osutatud normid:
2.
Lõikes 1 osutatud normid:
a) kehtestatakse, võttes arvesse eelkõige asjaomaste toodete eripära, vajadust tagada tingimused nende toodete sujuvaks müügiks turul ning tarbijate huvi saada piisavad ja läbipaistvad tootekirjeldused;
a) kehtestatakse, võttes arvesse eelkõige asjaomaste toodete eripära, vajadust tagada tingimused nende toodete sujuvaks müügiks turul ning tarbijate huvi saada piisavad ja läbipaistvad tootekirjeldused;
b) võivad eelkõige seonduda kvaliteedi, liigitamise, kaalu, suuruse järgi jaotamise, pakendamise, ümbriste, ladustamise, transpordi, esitluse ja tähistamisega.
b) seonduvad eelkõige kvaliteedi, liigitamise, kaalu, suuruse järgi jaotamise, pakendamise, ümbriste, ladustamise, transpordi, esitluse , turustamise , päritolu ja tähistamisega , sealhulgas töödeldud puu- ja köögiviljatoodetes kasutatavate värskete puu- ja köögiviljade kohustusliku päritolumärgistuse ning tootmistingimustega .
Selgitus
Le caractère obligatoire des normes de commercialisation est souligné afin de garantir le bon fonctionnement des marchés.
De plus, un cadre réglementaire spécifique à caractère communautaire est requis en vue d'assortir leur développement de garanties compte tenu de l'importance de la production intégrée dans le secteur des fruits et légumes et des avantages qu'elle présente pour le consommateur et pour l'environnement par rapport aux formes de production traditionnelles.
Les normes de commercialisation constituent un instrument indispensable pour assurer la transparence du marché, la qualité des produits et la protection du consommateur.
Muudatusettepanek
28
ARTIKLI 2 LÕIKE 3 ESIMENE LÕIK
3.
Kui komisjon ei ole lõike 2 punktis a osutatud kriteeriumide kohaselt ette näinud teisiti, võib tooteid, mille kohta on sätestatud turustusnormid, ühenduses turustada üksnes nende normide kohaselt.
3.
Kui komisjon ei ole lõike 2 punktis a osutatud kriteeriumide kohaselt ette näinud teisiti, võib tooteid, mille kohta on sätestatud turustusnormid, ühenduses turustada üksnes nende normide kohaselt.
Selliste toodete omanik, mille jaoks on normid vastu võetud, võib neid müügiks pakkuda, müüki panna, müüa, lähetada või muul viisil neid Euroopa Liidu piires turustada ainult siis, kui tooted vastavad kõnealustele normidele.
Omanik vastutab toodete normidele vastavuse eest.
Selgitus
Turustusnormid on põhiline vahend tarbijatele toodete kvaliteedi tagamiseks ja kaubavahetuse läbipaistvuse soodustamiseks.
Kohustus järgida teatises nimetatud norme on enesestmõistetav.
Muudatusettepanek
29
ARTIKLI 2 LÕIGE 3 A (uus)
3 a.
Selliste toodete omanik, mille jaoks on normid vastu võetud, võib neid müügiks pakkuda, müüki panna, müüa, lähetada või muul viisil neid Euroopa Liidu piires turustada ainult siis, kui tooted vastavad kõnealustele normidele.
Omanik vastutab toodete normidele vastavuse eest.
Selgitus
Turustusnormid on vältimatu vahend turu läbipaistvuse ja toodete kvaliteedi tagamiseks, olenemata sellest, kas need on pärit ühendusest või kolmandatest riikidest.
Muudatusettepanek
30
ARTIKLI 2 LÕIGE 3 B (uus)
3 b.
Jaemüügi etapi jooksul peavad tooted tarbijate nõuetekohase teavitamise tagamiseks olema varustatud normidega ettenähtud andmetega.
Andmed sisaldavad vähemalt:
a) sorti või sordi tüüpi,
b) toote päritolu,
c) kategooriat.
Selgitus
Turustusnormid on vältimatu vahend turu läbipaistvuse ja toodete kvaliteedi tagamiseks.
Seetõttu on osutunud vajalikuks määratleda normid, mis tagavad tarbijatele selge teabe.
Muudatusettepanek
31
ARTIKLI 2 LÕIGE 3 C (uus)
3 c.
Komisjoni 12. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1148/2001 vastavuskontrollide kohta, mida kohaldatakse värske puu- ja köögivilja turustusnormide suhtes 1 , ettenähtud normidele vastavuse kontrollimist käsitlevad sätted jäävad kehtima kuni uute kontrollimise läbiviimist käsitlevate sätete vastuvõtmiseni.
__________
1 EÜT L 156, 13.6.2001, lk 9.
Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 408/2003 (ELT L 62, 6.3.2003, lk 8) .
Selgitus
In base all'attuale regolamentazione, la Commissione ha adottato norme tecniche relativamente al regime di controllo e degli standard di qualità per 35 prodotti di particolare importanza per il mercato comunitario.
Considerato che a seguito della riforma saranno trasferite alla Commissione tutte le competenze in materia e che la proposta si limita ad assumere come possibile l'eventualità che la Commissione confermi le disposizioni attualmente in vigore, che prevedono standard obbligatori e precise indicazioni sull’origine dei prodotti ortofrutticoli, è necessario integrare l’articolo 2 della proposta precisando che restano in vigore le disposizioni in materia adottate dalla Commissione nel quadro del regolamento (CE) n.
2200/96 del Consiglio del 28 ottobre 1996 relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli.
Muudatusettepanek
32
ARTIKLI 3 LÕIKE 1 PUNKT a
a) see on moodustatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 2 lõikele a põllumajandustootjate algatusel, kes kasvatavad ühte või mitut määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodet;
a) see on moodustatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 2 lõikele a põllumajandustootjate algatusel, kes kasvatavad ühte või mitut käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodet;
Selgitus
Le règlement de l’actuelle OCM des fruits et légumes (CE/2200/96) prévoit la création d’Organisations de Producteurs, et en précise la destination (fruits et légumes, produits destinés à la transformation, champignons, agrumes, etc.).
Au titre de ce Règlement, de nombreuses OP se sont créées dans le secteur des fruits et légumes à destination de la transformation, participant ainsi à une structuration de l’offre, notamment dans les négociations avec les entreprises de transformation.
Il est dès lors indispensable que le nouveau règlement puisse sans ambiguïté prévoir que les OP existantes dans le secteur des fruits et légumes transformés pourront continuer à exister, et qu’il pourra s’en créer de nouvelles.
Muudatusettepanek
33
ARTIKLI 3 LÕIKE 1 PUNKTI b ALAPUNKT iii
iii) vähendada tootmiskulusid ja tasakaalustada omahindu;
iii) optimeerida tootmiskulusid ja tasakaalustada omahindu;
Muudatusettepanek
34
ARTIKLI 3 LÕIKE 1 PUNKTI b ALAPUNKT iv a (uus)
iv a) edendada tõendatud kvaliteediga tooteid;
Selgitus
Tõendatud kvaliteediga tooteid tuleks edendada, sest see võimaldab eristada Euroopa tooteid kolmandatest riikidest imporditud toodetest.
Kontrollitud päritolunimetused ja muud märgised pakuvad Euroopa tarbijale lisaväärtust.
Muudatusettepanek
35
ARTIKLI 3 LÕIKE 2 ESIMESE LÕIGU PUNKT a
a) tootjaorganisatsioonis vastuvõetud eeskirjade kohaldamist, mis käsitlevad aruandlust toodangu kohta, toodangut ennast, turustamist ja keskkonnakaitset;
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Selgitus
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
36
ARTIKLI 3 LÕIKE 2 ESIMESE LÕIGU PUNKT e
e) selle põhikirjas sätestatud rahalise toetuse maksmist artiklis 7 sätestatud rakendusfondi asutamiseks ja rahastamiseks.
välja jäetud
Selgitus
See säte on artikli 7 lõike 1 punktiga a vastuolus, sest kui tootjaorganisatsioon otsustab osaleda rakendusfondide rahastamises, on tootjaliikmed sellest kohustusest vabastatud.
Muudatusettepanek
37
ARTIKLI 3 LÕIKE 2 TEISE LÕIGU PUNKT c
c) kui tootjaorganisatsioon lubab, turustada oma organisatsiooni poolt määratud teise tootjaorganisatsiooni kaudu tooteid, mis tavaliselt ei kuulu asjaomase organisatsiooni äritegevuse alla nende omaduste tõttu.
c) kui tootjaorganisatsioon lubab, turustada ise või oma organisatsiooni poolt määratud teise tootjaorganisatsiooni kaudu tooteid, mis tavaliselt ei kuulu asjaomase organisatsiooni äritegevuse alla nende omaduste tõttu.
Muudatusettepanek
38
ARTIKLI 3 LÕIGE 2 A (uus)
2 a.
Käesolevas määruses tähendab „tootjaorganisatsioonide liit” mis tahes kahe või enama tunnustatud tootjaorganisatsiooni asutatud juriidilist isikut, mille eesmärgid on eelkõige järgmised:
a) asendada oma liikmeid artiklis 7 nimetatud rakendusfondi haldamisel ning artiklis 8 nimetatud rakenduskavade väljatöötamisel, esitamisel ja elluviimisel;
b) ohjata turukriise; ja
c) teha muid toiminguid, mida liikmed on delegeerinud vastavalt artiklile 5.
Muudatusettepanek
39
ARTIKLI 4 LÕIGE 1
1.
Liikmesriigid tunnustavad käesoleva määruse tähenduses tootjaorganisatsioonidena kõiki seda tunnustust taotlevaid tootjate rühmi tingimusel, et:
1.
Liikmesriigid tunnustavad käesoleva määruse tähenduses tootjaorganisatsioonidena kõiki seda tunnustust taotlevaid tootjate rühmi tingimusel, et:
a) need vastavad artiklis 3 sätestatud nõuetele ja esitavad sellekohased tõendid, sealhulgas tõendi, et neil on ettenähtud miinimumarv liikmeid ja et nad hõlmavad turustatavast toodangust miinimumosa, mille määravad liikmesriigid;
a) need vastavad artiklis 3 sätestatud nõuetele ja esitavad sellekohased tõendid, sealhulgas tõendi, et neil on ettenähtud miinimumarv liikmeid ja et nad hõlmavad turustatavast toodangust miinimumosa, mille määravad liikmesriigid;
b) on piisav tagatis selle kohta, et nad suudavad pikema aja jooksul nõuetekohaselt ja tõhusalt ning piisava varude kontsentratsiooni olukorras tegutseda;
b) on piisav tagatis selle kohta, et nad suudavad pikema aja jooksul nõuetekohaselt ja tõhusalt ning piisava varude kontsentratsiooni olukorras tegutseda;
c) nad võimaldavad oma liikmetel saada tõhusat tehnilist abi keskkonnasäästlike viljelustavade kasutamisel;
c) nad annavad oma liikmetele tõhusat tehnilist abi keskkonnasäästlike viljelustavade kasutamisel;
d) nad varustavad tõhusalt oma liikmeid tehniliste vahenditega toodangu ladustamiseks, pakkimiseks ja turustamiseks ning tagavad oma tegevuse õige äri- ja raamatupidamiskorralduse.
d) nende kasutuses on tehnilised vahendid ja inimressursid toodangu ladustamiseks, pakkimiseks ja turustamiseks ning nad tagavad oma tegevuse õige äri- ja raamatupidamiskorralduse.
Selgitus
Eximir a las organizaciones de productores de la obligación de proporcionar directamente la asistencia técnica y los medios necesarios para el cumplimiento de sus fines, como hacen los puntos c) y d) del apartado 1, se contradice con el objetivo de fomentar organizaciones fuertes, capaces de ofrecer servicios y generar el mayor valor añadido posible a las producciones.
No es conveniente en consecuencia introducir flexibilidad en estos aspectos, lo que podría dar pie a la aparición de organizaciones de productores ficticias, con el único objetivo de acceder a las ayudas de los programas operativos.
Por el contrario, se deberían modificar aquellos puntos que puedan plantear problemas de interpretación, como ya ocurría en el Reglamento (CE) nº2200/1996.
Muudatusettepanek
40
ARTIKLI 4 LÕIGE 2
2.
Liikmesriigid võivad käesoleva määruse tähenduses tunnustada tootjaorganisatsioonidena ka artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud nõuetele mittevastavaid tootjaorganisatsioone tingimusel, et:
2.
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2200/96 enne 31. detsembrit 2007 tunnustatud tootjaorganisatsioonid saavad kaheaastase üleminekuperioodi, mis algab 1. jaanuaril 2008, eeldusel, et nad täidavad jätkuvalt määruse (EÜ) nr 2200/96 asjakohaste artiklite nõudeid.
Liitudel, mis on saanud eeltunnustuse vastavalt määrusele (EÜ) nr 2200/96, säilib eeltunnustus kuni tunnustuskava rakendusperioodi lõpuni.
a) need on asutatud enne 21. novembrit 1996;
b) neid on tunnustatud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1035/72 enne 1. jaanuari 1997.
Muid nõudmisi, mis on sätestatud artiklis 3 (välja arvatud asjakohasuse korral selle artikli lõike 1 punkt c) ja käesoleva artikli lõikes 1, kohaldatakse tootjaorganisatsioonide suhtes, mida on tunnustatud vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule.
Muudatusettepanek
41
ARTIKLI 4 LÕIGE 3 A (uus)
3 a.
Liikmesriigid kehtestavad tingimused tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitude tunnustamiseks.
Muudatusettepanek
42
ARTIKLI 5 LÕIGE 1
1.
Liikmesriik võib lubada tootjaorganisatsioonidel delegeerida oma mis tahes volitusi tootjaorganisatsioonide liitudele, mille liikmed nad on, kui liikmesriik leiab, et nimetatud liit on suuteline neid volitusi tõhusalt rakendama.
1.
Liikmesriik võib lubada tootjaorganisatsioonidel delegeerida oma mis tahes volitusi tunnustatud tootjaorganisatsioonide liitudele, mille liikmed nad on , või tütarorganisatsioonidele vastavalt kehtestatavatele tingimustele , kui liikmesriik leiab, et nimetatud liit on suuteline neid volitusi tõhusalt rakendama.
Muudatusettepanek
43
ARTIKLI 6 PEALKIRI
Uued liikmesriigid
Uued liikmesriigid , äärepoolsemad piirkonnad ja saared
Selgitus
Äärepoolsematel piirkondadel, näiteks Egeuse mere saartel, on objektiivseid raskusi organisatsiooniliste struktuuride loomisel.
Samal ajal on oluline nendes piirkondades, kus esineb ka varustamisprobleeme, säilitada teataval määral tootmine, et nad saaksid katta oma toiduainevajaduse.
Arvestades, et tootjaorganisatsioonid on ühise turukorralduse nurgakivi, tuleks neid piirkondi teistele EL 15 piirkondadele kohaldatavaid üldisi tunnustamiseeskirju silmas pidades käsitleda erinevalt.
Muudatusettepanek
44
ARTIKLI 6 LÕIKE 1 ESIMENE LÕIK
1.
Tootjaorganisatsioonidele liikmesriikides, mis liitusid ühendusega 2004. aastal või hiljem, võib ette näha kuni viie aasta pikkuse üleminekuperioodi artiklis 4 sätestatud tunnustamise tingimustele vastavuse saavutamiseks.
1.
Tootjaorganisatsioonidele liikmesriikides, mis liitusid ühendusega 2004. aastal või hiljem, ning Egeuse mere saarte tootjaorganisatsioonidele (määrus …), võib ette näha kuni viie aasta pikkuse üleminekuperioodi artiklis 4 sätestatud tunnustamise tingimustele vastavuse saavutamiseks.
Selgitus
Äärepoolsematel piirkondadel, näiteks Egeuse mere saartel, on objektiivseid raskusi organisatsiooniliste struktuuride loomisel.
Samal ajal on oluline nendes piirkondades, kus esineb ka varustamisprobleeme, säilitada teataval määral tootmine, et nad saaksid katta oma toiduainevajaduse.
Arvestades, et tootjaorganisatsioonid on ühise turukorralduse nurgakivi, tuleks neid piirkondi teistele EL 15 piirkondadele kohaldatavaid üldisi tunnustamiseeskirju silmas pidades käsitleda erinevalt.
Muudatusettepanek
45
ARTIKKEL 6 A (uus)
Artikkel 6 a
Tunnustuskavade rahastamine
1.
Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud toetust antakse kindlasummalise abina.
2.
Kõnealuse abi summa määratakse iga tootjaorganisatsiooni puhul kindlaks tema turustatud aastatoodangu väärtuse järgi ning see on:
a) kuni 10%, 10%, 8%, 6% ja 4% maksimaalselt kuni 2 000 000 euro suuruses summas turustatud toodangu väärtusest vastavalt esimese, teise, kolmanda, neljanda ja viienda aasta kohta, ning
b) kuni 5%, 5%, 4%, 3% ja 3% 2 000 000 eurot ületavas summas turustatud toodangu väärtusest vastavalt esimese, teise, kolmanda, neljanda ja viienda aasta kohta.
3.
Komisjon määrab oma rakendusmäärustes kindlaks toetuste ülemmäärad tootjaorganisatsioonide kohta ja väljamaksekorra.
Selgitus
Selles artiklis konkretiseeritakse artikli 6 sätted, arvestades, et abikõlblikke kulusid on juba kajastatud finantsselgituse rubriigis „Tootjaorganisatsioonide eeltunnustamine” kehtestatud piirides (30–40 miljonit eurot aastas).
Järelikult kahekordistatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1943/2003 artiklis 3 praegu ettenähtud abi summasid.
Selle artikli tähtsust silmas pidades ja nähtavuse huvides näib asjakohasem integreerida see artikkel pigem nõukogu alusmäärusesse kui komisjoni rakendusmäärustesse, mis keskenduvad puhthalduslikele aspektidele.
Muudatusettepanek
46
ARTIKLI 7 LÕIKE 1 PUNKT a
a) liikmetelt või tootjaorganisatsioonilt endalt saadav rahaline toetus;
a) liikmetelt või tootjaorganisatsioonilt endalt saadav rahaline toetus; viimase puhul võivad liikmesriigid tootjaorganisatsiooni rahalise toetuse päritolu kindlaks määrata;
Selgitus
Ei tuleks piiritleda tootjaorganisatsioonide rahalise toetuse päritolu, teades, et praegu võivad need tulla ainult nende omavahenditest ja eelkõige nende toodangu müügist.
Nendel tingimustel, kui – nagu loodetakse – tootjaorganisatsioonide tagatavad teenused peaksid tulevikus suurenema, on raamatupidamis- ja finantsjuhtimine ammendavam, kui vahendid pärinevad eri allikatest.
Lõpuks takistab rahaliste vahendite päritolu kindlakstegemisega kaasnev raamatupidamise seisukohast täiendav kohustus rahalise toetuse tootjaorganisatsioonide poolset väljamaksmist praktikas.
Kogemus näitab, et kuigi kehtivad õigusnormid võimaldavad rahaliste vahendite mitmekesistamist, ei kasutata praktiliselt seda võimalust olemasolevate piirangute tõttu.
Muudatusettepanek
47
ARTIKLI 7 LÕIGE 2
2.
Liikmesriigid peavad kasutama rakendusfonde artikli 12 kohaselt heakskiidetud rakenduskavade rahastamiseks.
2.
Liikmesriigid peavad kasutama rakendusfonde artikli 12 kohaselt heakskiidetud rakenduskavade rahastamiseks ja kindlustusfondi rahastamiseks vastavalt artiklile 12 a .
Selgitus
Et fondi oleks võimalik hallata mitme aasta kaupa, on vaja vahendit kriiside ennetamiseks ja ohjamiseks väljaspool rakenduskavasid.
Muudatusettepanek
48
ARTIKLI 8 LÕIKE 1 ESIMESE LÕIGU PUNKT b a (uus)
b a) tarbijakaitsemeetmete edendamine,
Muudatusettepanek
49
ARTIKLI 8 LÕIKE 1 ESIMESE LÕIGU PUNKT e a (uus)
e a) päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste edendamine,
Selgitus
Tõendatud kvaliteediga tooteid tuleks edendada, sest see võimaldab eristada Euroopa tooteid kolmandatest riikidest imporditud toodetest.
Kontrollitud päritolunimetused ja muud märgised pakuvad Euroopa tarbijale lisaväärtust.
Muudatusettepanek
50
ARTIKLI 8 LÕIKE 1 ESIMESE LÕIGU PUNKT e b (uus)
e b) pakkumise ja nõudluse parem kohandamine ning vajaduse korral ümberkorraldamisprogrammide rakendamine,
Selgitus
Toodete kvaliteedi ja turustamise parandamisega peab mõnedel juhtudel kaasnema pakkumise ja nõudluse parem kohandamine.
Muudatusettepanek
51
ARTIKLI 8 LÕIKE 1 ESIMESE LÕIGU PUNKT f
f) riskijuhtimine.
välja jäetud
Selgitus
La gestione della crisi non può essere inserita nei programmi operativi.
Le crisi sono eventi non prevedibili e le misure per farvi fronte non possono essere oggetto di una programmazione predisposta nell'anno precedente a quello in cui si realizza il programma operativo.
Inoltre, se introdotte nei programmi operativi, tali misure di crisi andrebbero a sottrarre risorse ad altre azioni.
Infine va considerato che le misure relative alle crisi di mercato devono essere accessibili a tutti i produttori, e non solo ai soci delle organizzazioni di produttori.
La gestione della crisi dovrebbe essere inserita, insieme alle altre misure strutturali, come spese di funzionamento, personale o acquisto di macchinari, nei programmi di sviluppo rurale, lasciando nei piani operativi quelle misure che, avendo un'incidenza diretta sui soci, rendano le organizzazioni di produttori più attraenti per questi ultimi.
Muudatusettepanek
52
ARTIKLI 8 LÕIKE 1 ESIMESE LÕIGU PUNKT f a (uus)
f a) meetmete vastuvõtmine, mille eesmärk on toodete töötlemine nende kasutamiseks biokütusena,
Selgitus
Rakenduskavade raames edendatavate meetmete seas võiks olla uute turuväljundite otsimine.
Muudatusettepanek
53
ARTIKLI 8 LÕIKE 1 ESIMESE LÕIGU PUNKT f b (uus)
f b) koolitus,
Selgitus
Koolitusmeetmed lisatakse rakenduskavade eesmärkidele, sest neid ei peeta tururiskide juhtimise vahendiks.
Muudatusettepanek
54
ARTIKLI 8 LÕIKE 1 ESIMESE LÕIGU PUNKT f c (uus)
f c) saagikindlustus.
Selgitus
Tehakse ettepanek lisada üldeesmärkide hulka saagikindlustuste moodustamine, sest see eesmärk ei seondu eranditult tururiskide juhtimisega ja katab teisi riske.
Muudatusettepanek
55
ARTIKLI 8 LÕIKE 1 TEINE LÕIK
Riskijuhtimine peab olema seotud puu- ja köögiviljaturu riskide vältimise ja maandamisega ning sellega seoses hõlmama:
välja jäetud
a) turult kõrvaldamisi,
b) puu- ja köögiviljasaagi toorelt koristamist või koristamata jätmist,
c) müügi edendamist ja teavitamist,
d) koolitusmeetmed,
e) saagikindlustust,
f) investeerimisfondide moodustamise halduskulude katmiseks ettenähtud toetust.
Selgitus
Rakenduskavade ülesehitus oli kavandatud nii, et see hõlmaks meetmeid sektori majandusliku korralduse struktuuriliseks tugevdamiseks.
Praegune aasta kaupa kavandamine ei sobi kriiside ennetamiseks ja ohjamiseks, mis eeldab kiiret reageerimist ja soodsatel perioodidel reservide loomist.
Seetõttu tuleb puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse raames kindlasti luua kriiside ennetamise ja ohjamise vahend väljaspool rakenduskavasid, et võimaldada fondi haldamist mitme aasta kaupa.
Muudatusettepanek
56
ARTIKLI 8 LÕIGE 3
3.
Keskkonnale avaldatavat survet suurendavad investeeringud on lubatud üksnes siis, kui on kasutusele võetud tõhusad meetmed keskkonna kaitsmiseks sellise surve eest.
välja jäetud
Selgitus
Ei ole asjakohane kehtestada sellist piirangut, mis tundub rakenduskavadega seotud investeeringute jaoks liigne.
Muudatusettepanek
57
ARTIKLI 8 LÕIGE 4
4.
Rakenduskavad peavad sisaldama meetmeid, millega kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil edendada noorte tarbijate hulgas puu- ja juurviljade tarbimist.
4.
Rakenduskavad võivad vabatahtlikkuse alusel sisaldada meetmeid, millega kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil edendada eelkõige noorte tarbijate hulgas puu- ja juurviljade tarbimist , eriti erimeetmete kaudu, mille eesmärk on edendada kõnealuste toodete igapäevast tarbimist koolides .
Muudatusettepanek
58
ARTIKLI 8 LÕIGE 4 A (uus)
4 a.
Liikmesriigid võivad kehtestada artiklis 11 osutatud siseriiklike strateegiate raames ühe piirkonna või tootmispiirkonna tootjaorganisatsioonide rakendusfondidest toetuse saamiseks abikõlblike meetmete negatiivse loetelu, mis määratakse kindlaks selles piirkonnas ülekaalukate struktuuriliste eritingimuste järgi.
Selgitus
Eelnevate muudatusettepanekute kohaselt on riikidele jäetud vabadus kehtestada rakendusfondide prioriteete.
Muudatusettepanek
59
Artikli 9 lõike 1 esimene lõik
1.
Ühenduse rahaline abi on võrdne tootjatest liikmete makstud finantsosaluse summaga, kuid mitte rohkem kui 50% tegelikult tekkinud kuludest.
1.
Ühenduse rahaline abi on võrdne tootjatest liikmete makstud finantsosaluse summaga, kuid mitte rohkem kui 50% tegelikult tekkinud kuludest rakenduskavade korral, ning kindlustusfondi puhul vastab see artikli 12 a lõikes 2 sätestatud tingimustele .
Selgitus
Kriisiohjemeetmeid ei või rahastada rakenduskavades struktuurimeetmetele ettenähtud vahendite arvelt.
Kriiside ennetamise ja ohjamise fond peab olema rakenduskavadest sõltumatu ning seda tuleb rahastada teistest, täiendavatest eelarvevahenditest.
Muudatusettepanek
60
ARTIKLI 9 LÕIKE 1 TEINE LÕIK
Ühenduse rahalise abi ülempiir on 4,1% iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest.
Ühenduse rahalise abi ülempiir on 6% iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest.
Selgitus
Kuigi reform nõuab tootjaorganisatsioonidelt uute oluliste ülesannete täitmist, jääb ühenduse rahalise abi ülempiir 4,1% tasemele iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest.
See toob kaasa tootjaorganisatsioonidele kättesaadavate rahaliste vahendite vähenemise ning nende maksevõime võib langeda ligikaudu 17%, kui rahastamise määr on 60%, nagu komisjon välja pakkus.
Seetõttu tuleks ühenduse rahalise abi ülemmäär tõsta 6%ni turustatud toodangu väärtusest.
Muudatusettepanek
61
ARTIKLI 9 LÕIKE 1 TEINE A LÕIK (uus)
Ühenduse rahaline abi võib täiendavalt tulla määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 42 ettenähtud riikliku reservi osast 0,5%lise ülemmäära piires igale liikmesriigile määratud võrdlussummadest, sealhulgas käesoleva määruse artiklis 12 a osutatud kindlustusfondist.
Liikmesriigid teatavad komisjonile oma nimetatud rahastamisvaliku soovist ning võtavad seda arvesse artiklis 11 sätestatud riiklike strateegiate loomisel.
Selgitus
Ettepanekus esitatud eelarvelise sõltumatuse põhimõtte järgimiseks võivad liikmesriigid kasutada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 42 osutatud riiklikku reservi, kui nad leiavad, et rakendusfondidele eraldatud vahendid on ebapiisavad.
Järelikult võib rakendusfondide ülemmäärade tõstmisest või olenevalt juhtumist riigi poolt kindlustusfondi asutamisest tulenevaid lisakulusid reservist katta 0,5%lise üldise ülemmäära piires.
Muudatusettepanek
62
ARTIKLI 9 LÕIKE 1 TEINE B LÕIK (uus)
Sellegipoolest ei kohaldata rahalise abi piiramist siis, kui protsendimäär tõstetakse lõikes 2 ettenähtud juhtudel 60%ni tehtud kulutustest.
Selgitus
Kui ühenduse kaasfinantseerimise 60%ni suurendamise eelduseks oleks rahastamise ülempiiri järgimine, peaksid tootjaorganisatsioonid selleks, et tagada teatavate meetmete 60%lise rahastamise tõhusus, loobuma mõnede teiste rakenduskavas sisalduvate 50% ulatuses rahastatavate meetmete elluviimisest või suurendama nende meetmete puhul oma panust sel määral, et see oleks üle 50%.
See tekitaks juriidilise vastuolu sätetega, mis tagavad tootjaorganisatsioonidele vähemalt 50% hüvitamise.
Muudatusettepanek
63
ARTIKLI 9 LÕIKE 2 PUNKT a
a) selle on esitanud mitu ühenduse tootjaorganisatsiooni, kes tegelevad erinevates liikmesriikides rahvusvaheliste kavadega
a) selle on esitanud mitu ühenduse tootjaorganisatsiooni, kes tegelevad ühismeetmetega või erinevates liikmesriikides rahvusvaheliste kavadega ;
Selgitus
Väljapakutud mehhanism teatavate rakenduskavade või nende osade 60%liseks rahastamiseks, säilitades ühenduse rahalise abi ülempiiri 4,1% tasemel, on vastuolus soovitava ergutamise eesmärgiga, sest see toob kaasa tootjaorganisatsioonide maksevõime vähenemise ligikaudu 17% võrra (8,2%lt 6,83%ni = –1,37% turustatud toodangu väärtusest).
Artikli 9 lõikes 2 ettenähtud 60% ulatuses rahastatavate meetmete ulatust tuleks laiendada, lisades punkti a ühismeetmed, mida viivad ellu kaks või enam tootjaorganisatsiooni.
Muudatusettepanek
64
ARTIKLI 9 LÕIKE 2 PUNKT c
c) sellega kaetakse üksnes mahepõllundustoodete tootmiseks antavaid eritoetusi, mis on hõlmatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2092/91 ;
c) see sisaldab meetmeid, mis on seotud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2092/91 hõlmatud eritoetustega mahepõllundustoodete tootmiseks , ning meetmeid, mis on sätestatud artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus, või meetmeid puu- ja köögiviljade integreeritud tootmise toetamiseks kooskõlas eeskirjadega, mis kehtivad liikmesriikides, kes on reguleerinud seda liiki tootmist ühenduse erieeskirjade puudumise tõttu ;
Selgitus
60% ulatuses rahastatavate meetmete ulatust tuleks laiendada, lisades meetmeid keskkonnasõbralike ressursside ja tehnoloogiate edendamiseks.
Muudatusettepanek
65
ARTIKLI 9 LÕIKE 2 PUNKT f
f) selle on esitanud tootjaorganisatsioonid nendest liikmesriikidest, kus tootjaorganisatsioonid turustavad vähem kui 20% puu- ja köögiviljatoodangust;
f) selle on esitanud tootjaorganisatsioonid nendest liikmesriikidest, kus tootjaorganisatsioonid turustavad vähem kui 20% puu- ja köögiviljatoodangust , või tootjaorganisatsioonid, kes tegutsevad piirkondades, kus tootjaorganisatsioonid turustavad vähem kui 20% puu- ja köögiviljatoodangust, või enne käesoleva määruse jõustumist tunnustatud tootjaorganisatsioonid, kelle turustatud toodangu väärtusest üle 50% tuleb määruse (EÜ) nr 2201/96 ja määruse (EÜ) 2202/96 kohaselt töödeldud toodete puhul antavast abist ;
Selgitus
60% ulatuses rahastatavate kavade kohaldamisala tuleks laiendada, et ergutada liitude moodustamist vähemalt neis piirkondades või liikmesriikides, kus tootjaorganisatsioonidel ei ole piisavat turuosa.
Muudatusettepanek
66
ARTIKLI 9 LÕIKE 2 PUNKT g a (uus)
g a) selle on esitanud tunnustatud tootjaorganisatsioon toote kohta, mille osas on tootjad vähesel määral liitunud;
Muudatusettepanek
67
ARTIKLI 9 LÕIKE 2 PUNKT g b (uus)
g b) selle on esitanud tunnustatud tootjaorganisatsioon toote kohta, millel on suur majanduslik või ökoloogiline tähtsus kohalikul või piirkondlikul tasandil ja mille puhul esineb kestvaid raskusi ühenduse turul eelkõige rahvusvahelise konkurentsi tõttu;
Selgitus
Tuleks julgustada nende tootjaorganisatsioonide meetmeid, kelle toodete osas on suur väliskonkurents.
Määrus (EÜ) nr 2200/96 nägi ette võimaluse võtta nende toodete puhul erimeetmeid (artikkel 17), aga käesoleva ettepanekuga see võimalus kaotatakse.
Muudatusettepanek
68
ARTIKLI 9 LÕIKE 2 PUNKT g c (uus)
g c) selle on esitanud tunnustatud tootjaorganisatsioon.
Selgitus
Väljapakutud mehhanism teatavate rakenduskavade või nende osade 60%liseks rahastamiseks, säilitades ühenduse rahalise abi ülempiiri 4,1% tasemel, on vastuolus soovitava ergutamise eesmärgiga, sest see toob kaasa tootjaorganisatsioonide maksevõime vähenemise ligikaudu 17% võrra (8,2%lt 6,83%ni = –1,37% turustatud toodangu väärtusest).
Artikli 9 lõikes 2 ettenähtud 60% ulatuses rahastatavaid meetmeid tuleks laiendada, lisades punkti h kavade kohta, mille on esitanud tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit.
Muudatusettepanek
69
ARTIKLI 9 LÕIKE 2 ESIMENE A LÕIK (uus)
Lõike 1 teises lõigus sätestatud ülempiiri ei kohaldata ühenduse rahalise abi sellele osale, mis ületab nimetatud lõike esimeses lõigus sätestatud ülempiiri.
Selgitus
Kuigi reform nõuab tootjaorganisatsioonidelt uute oluliste ülesannete täitmist, jääb ühenduse rahalise abi ülempiir 4,1% tasemele iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu väärtusest.
See toob kaasa tootjaorganisatsioonidele kättesaadavate rahaliste vahendite vähenemise ning nende maksevõime võib langeda ligikaudu 17%, kui rahastamise määr on 60%, nagu komisjon välja pakkus.
Seetõttu tuleks ühenduse rahalise abi ülemmäär tõsta 6%ni turustatud toodangu väärtusest.
Muudatusettepanek
70
ARTIKLI 9 LÕIGE 3
3.
Lõike 1 esimeses lõigus sätestatud protsendimäär on 100 puu- ja köögivilja turult kõrvaldamiste puhul, kui kõrvaldatav kogus ei ületa 5% iga tootjaorganisatsiooni poolt turustatud toodangu kogusest ning kui kõrvaldamine on toimunud järgmisel viisil:
välja jäetud
a) tasuta jagamine heategevusorganisatsioonidele ja -fondidele, mille liikmesriigid on sel eesmärgil heaks kiitnud, kasutamiseks nende tegevuses inimeste aitamiseks, kellel on siseriiklike seaduste kohaselt õigus saada riiklikku abi, eriti piisavate elatusvahendite puudumise tõttu,
b) tasuta jagamine karistusasutustele ja laste puhkelaagritele, samuti liikmesriikide määratud haiglatele ja vanadekodudele, kes teevad kõik vajaliku tagamaks, et niimoodi jagatud kogused on lisaks tavaliselt sellistesse asutustesse ostetavatele kogustele.
Selgitus
Turukriiside ohjamise meetmed ei peaks sisalduma tootjaorganisatsioonide rakenduskavades, vaid neid tuleks rahastada eraldi fondist.
Muudatusettepanek
71
ARTIKLI 11 LÕIGE 1
1.
Liikmesriigid kehtestavad siseriiklikud raamseadused artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud meetmetega seotud üldtingimuste koostamiseks.
Nimetatud raamistikus sätestatakse tingimus, mille kohaselt peab nimetatud meetmetega olema seotud vähemalt 20% rakenduskava kogukuludest.
1.
Liikmesriigid kehtestavad siseriiklikud raamseadused artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud meetmetega seotud üldtingimuste koostamiseks.
Nad esitavad oma raamseaduse projekti komisjonile, kes kolme kuu jooksul võib soovitada muudatusi, kui ta leiab, et projekt ei võimalda saavutada asutamislepingu artiklis 174 ning ühenduse keskkonda ja kestvat arengut käsitlevas poliitika- ja rakenduskavas sätestatud eesmärke.
Ka rakenduskavadest toetatavate üksikinvesteeringute puhul tuleb järgida neid eesmärke.
Muudatusettepanek
72
ARTIKLI 11 LÕIKE 2 SISSEJUHATAV OSA
2.
Liikmesriigid koostavad puu- ja köögiviljaturu säästvate rakenduskavade riikliku strateegia.
See strateegia peaks koosnema järgmistest osadest:
2.
Liikmesriigid koostavad komisjoni poolt kavade väljatöötamise ja hindamise eesmärgil koostatud juhiste alusel puu- ja köögiviljaturu säästvate rakenduskavade riikliku strateegia.
See strateegia peaks koosnema järgmistest osadest:
Selgitus
Rakenduskavade kavandamiseks on oluline, et liikmesriigid töötavad komisjoni koostatud suuniste põhjal välja riikliku strateegia.
Muudatusettepanek
73
ARTIKLI 11 LÕIKE 2 PUNKT c
c) rakenduskavade hindamine,
c) rakenduskavade järelevalve ja hindamine,
Selgitus
Rakenduskavade juhtimise ja kontrolli lihtsustamine ning parandamine kuuluvad kontrollikoja määratud nõuete hulka, nagu ka võimalus võtta rakenduskavade raames vastu strateegilisem lähenemine.
Sellepärast muudetakse järelevalve ja aruandluse valdkonnas sõnastus selgemaks.
Muudatusettepanek
74
ARTIKLI 11 LÕIKE 2 PUNKT d a (uus)
d a) meetmed, mida rakendatakse topeltrahastamise vältimiseks maaelu arengu programmide või riikliku tasandi ja rakenduskavade kaudu;
Selgitus
Rakenduskavade juhtimise ja kontrolli lihtsustamine ning parandamine kuuluvad kontrollikoja määratud nõuete hulka, nagu ka võimalus võtta rakenduskavade raames vastu strateegilisem lähenemine.
Sellepärast muudetakse järelevalve ja aruandluse valdkonnas sõnastus selgemaks.
Muudatusettepanek
75
ARTIKLI 11 LÕIKE 2 PUNKT d b (uus)
d b) valikuliselt rakenduskavade raames abikõlblike meetmete negatiivsed loetelud määratletud tootmispiirkondade või -alade kaupa, kui kohaldatakse artikli 8 lõike 4 a sätteid.
Selgitus
Rakenduskavade juhtimise ja kontrolli lihtsustamine ning parandamine kuuluvad kontrollikoja määratud nõuete hulka, nagu ka võimalus võtta rakenduskavade raames vastu strateegilisem lähenemine.
Sellepärast muudetakse järelevalve ja aruandluse valdkonnas sõnastus selgemaks.
Muudatusettepanek
76
ARTIKLI 11 LÕIKE 2 TEINE LÕIK
Strateegiasse tuleks lisada ka lõikes 1 nimetatud riiklik raamistik.
välja jäetud
Muudatusettepanek
77
ARTIKLI 11 LÕIKE 2 TEINE A LÕIK (uus)
Liikmesriigid edastavad oma riiklike strateegiate projektid komisjonile, kes avaldab need asjakohaseks peetaval viisil.
Muudatusettepanek
78
ARTIKLI 12 LÕIGE 3 A (uus)
3 a.
Ühenduse põllumajandusfondidest EAFRD ja EAGGF, kuid vajadusel ka Euroopa Regionaalarengu Fondist antav abi peab olema kooskõlastatud, kusjuures liikmesriigid tagavad vajalike kontrollide teostamise meetmete topeltrahastamise vältimiseks.
Selgitus
Käesolev muudatusettepanek täiendab artiklile 1 (punkt d a, uus) lisatud muudatusettepanekut.
Võimalus kasutada täiendava rahastamisallikana EAGGFi (rakenduskavad) ja EAFRDi või (erandkorras) Euroopa Regionaalarengu Fondi võimaldab parandada sektori rahastamist ja tootjaorganisatsioonidel tulla toime tarbijate kasvavate nõudmiste ja turustamisega ning kolmandate riikide konkurentsiga aina avatumaks muutuvatel turgudel.
Vastutasuks tuleb liikmesriikidel määratleda konkreetsed abi kokkusobimatuse kriteeriumid, et parandada ühenduse vahendite kasutamist.
Muudatusettepanek
79
ARTIKLI 12 LÕIGE 3 B (uus)
3 b.
Kuni 2007. aastani välja töötatud rakenduskavad, mis on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2200/96 juba vastu võetud, kehtivad kuni oma kehtivusaja lõpuni, kui tootjaorganisatsioonid ei otsusta teisiti.
Muudatusettepanek
80
II A PEATÜKI (uus) ARTIKLID 12 A (uus) ja 12 B (uus)
II a peatükk
Kindlustusfond
Artikkel 12 a
Mõiste „tõsine kriis” määratlus
„Tõsise kriisi” mõiste määratleb iga liikmesriik iga toote puhul eraldi, võttes arvesse erinevust toote turuväärtuse ja eelneva vaatlusperioodi jooksul registreeritud keskmise väärtuse vahel.
Arvesse võetakse hinnataseme vahet, mis võib tekitada kõigile tootjatele suurt kahju.
Artikkel 12 b
Kindlustusfondi toimimise eeskirjad
1.
Liikmesriigid lisavad kindlustusfondi loomise oma riiklikesse strateegiatesse, mis võimaldab sektoril olla valmis tõsisteks kriisideks, lähtudes järgmistest eeskirjadest:
a) tõsise kriisi kuulutavad välja liikmesriigid ja/või piirkonnad ja see määratletakse eraldi iga toote puhul, mille lisamist fondi nende riikliku strateegia raames soovitakse.
Selles kontekstis võivad tootjaorganisatsioonid koostöös liikmesriikide ja/või piirkondadega võtta kasutusele osa või kõik järgmistest meetmetest:
– turult kõrvaldamine,
– puu- ja köögiviljasaagi toorelt koristamine või koristamata jätmine,
– müügi edendamine ja teavitamine,
– koolitusmeetmed,
– turu või sissetulekute kindlustamine,
– investeerimisfondide moodustamise halduskulude katmiseks ettenähtud toetus ning tootjaorganisatsioonide liikmete rahaline toetus nendesse fondidesse,
– kaheotstarbeliste toodete töötlemisabi;
b) tõsise kriisi korral võetavad meetmed puudutavad ühest või mitmest tegutsemispiirkonnast, mida komisjon on tunnustanud käesoleva jaotise III peatükis, kõiki tootjaid, kes osalevad kulude rahastamises vastavalt nende osaluse suurusele fondis ning halduskulude rahastamises;
c) ühendus osaleb fondis kahe kolmandiku ulatuses, kuna kolmanda kolmandiku peavad lisama kriisist mõjutatud piirkonna tootjaorganisatsioonid;
d) tõsise kriisi väljakuulutamise korral sätestatud ajavahemiku jooksul osalevad ka mõjutatud piirkondadega mitteseotud tootjad rahastamises, täiendades tootjatest liikmetele vastavat osa, kaasa arvatud halduskulude rahastamises;
e) kui sätestatud ajavahemiku jooksul tõsist kriisi välja ei kuulutata, võib fondi lisatud summad anda tagasi üldise müügiedendamise meetmete rahastamiseks või jätta need fondi reservi tulevasteks kampaaniateks.
2.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni kindlustusfondi loomisest ja teevad teatavaks eritingimused, mis erinevate toodete puhul nõutavad on.
Komisjon kiidab fondi loomise ja toimimise ametlikult heaks.
3.
Lisaks lõike 1 punkti c sätetele võib kindlustusfondi ühenduse panus kasutada ühte osa määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 42 sätestatud riiklikust reservist igale liikmesriigile omistatud võrdlussummade 0,5%lise ülemmäära piires kooskõlas käesoleva määruse artikli 9 sätetega.
Liikmesriigid teatavad komisjonile oma rahastamisvaliku soovist ning võtavad seda arvesse artiklis 11 sätestatud riiklike strateegiate loomisel.
Muudatusettepanek
81
ARTIKLI 13 LÕIKE 1 TEINE LÕIK
1.
Kui mõnes majanduspiirkonnas tegutsevat tootjaorganisatsiooni peetakse teatava toote osas selle piirkonna tootmise ja toojate suhtes esindavaks, võib asjaomane liikmesriik tootjaorganisatsiooni taotluse põhjal kehtestada selles piirkonnas tegutsevatele tootjaorganisatsiooni mittekuuluvatele tootjatele järgmised siduvad eeskirjad:
1.
Kui mõnes majanduspiirkonnas tegutsevat tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liitu peetakse teatava toote osas selle piirkonna tootmise ja toojate suhtes esindavaks, võib asjaomane liikmesriik tootjaorganisatsiooni taotluse põhjal kehtestada selles piirkonnas tegutsevatele tootjaorganisatsiooni mittekuuluvatele tootjatele järgmised siduvad eeskirjad:
a) artikli 3 lõike 2 esimese lõigu punktis a osutatud eeskirjad,
a) artikli 3 lõike 2 esimese lõigu punktis a osutatud eeskirjad,
b) tootjaorganisatsiooni poolt heaks kiidetud turult kõrvaldamise eeskirjad.
b) tootjaorganisatsiooni poolt heaks kiidetud turult kõrvaldamise eeskirjad seoses kriiside ärahoidmise ja ohjamisega .
Muudatusettepanek
82
ARTIKLI 13 LÕIKE 1 TEINE LÕIK
Esimeses lõigus sätestatut kohaldatakse tingimusel, et need eeskirjad:
Esimeses lõigus sätestatut kohaldatakse tingimusel, et need eeskirjad:
a) on kehtinud vähemalt ühe turustusaasta,
b) sisalduvad I lisa täielikus loetelus,
a) sisalduvad I lisa täielikus loetelus,
c) muudetakse siduvaks kõige rohkem kolmeks turustusaastaks.
b) muudetakse siduvaks kõige rohkem kolmeks turustusaastaks.
Muudatusettepanek
83
ARTIKLI 13 LÕIGE 3
3.
Tootjaorganisatsiooni või organisatsioonide liitu loetakse lõike 1 tähenduses esindavaks, kui selle liikmed moodustavad vähemalt 50% selle tegutsemispiirkonna tootjatest ja see hõlmab vähemalt 60% selle piirkonna toodangust.
3.
Tootjaorganisatsiooni või organisatsioonide liitu loetakse lõike 1 tähenduses esindavaks, kui selle liikmed moodustavad vähemalt 50% selle tegutsemispiirkonna tootjatest või organisatsioonide liidu puhul tootjaorganisatsiooniga liitunud tootjatest ja see hõlmab vähemalt 60% selle piirkonna toodangust.
Muudatusettepanek
84
ARTIKLI 13 LÕIGE 5
5.
Eeskirjad ei pea olema siduvad määrusega (EÜ) nr 2092/91 hõlmatud mahepõllundustoodete tootjatele, välja arvatud siis, kui sellise meetme osas on kokku leppinud vähemalt 50% nimetatud tegutsemispiirkonna vastavatest tootjatest ning kui organisatsioon hõlmab vähemalt 60% selle piirkonna vastavast toodangust.
5.
Ei puuduta eestikeelset versiooni.
Muudatusettepanek
85
Artikli 16 sissejuhatav lause
Käesolevas määruses tähendab " tootjaorganisatsioon " juriidilist isikut, mis
Käesolevas määruses tähendab " tootmisharudevaheline organisatsioon " juriidilist isikut, mis
Selgitus
Praeguses puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse määruses (EÜ/2200/96) nähakse ette tootmisharudevaheliste organisatsioonide loomine, kuna need on eriti levinud just töödeldud puu- ja köögiviljade sektoris, kuna nimetatud sektori struktuur erineb märgatavalt värske puu- ja köögivilja sektori struktuurist.
Muudatusettepanek
86
ARTIKLI 16 PUNKT A
a) koosneb määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete tootmise ja/või müügi ja/või töötlemisega seotud majandustegevusalade esindajatest;
a) koosneb käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete tootmise ja/või müügi ja/või töötlemisega seotud majandustegevusalade esindajatest;
Selgitus
Tootmisharudevahelised organisatsioonid, millel on omaette seisund ja selge funktsioon, on aidanud kaasa nimetatud tööstusharude struktureerimisele.
Nende eesmärgiks on koondada võrdsel alusel esindajaid erinevate tööstusharude esindusorganitest (tootmine, töötlemine, kaubandus).
Seda laadi organisatsioonid peavad alles jääma.
Kui määrust kohaldatakse komisjoni poolt pakutud sõnastuses, ei oleks enam võimalik võrdne esindatus.
Selle tulemusel tunnustataks ainult tootmisharudevahelisi organisatsioone, mis koosnevad üksnes tootjatest või töödeldud toodete sektorite puhul, ainult töötlejatest, mis ei ole vastuvõetav.
Seetõttu on hädavajalik tulla tagasi määratluse juurde, millega nähakse kriiside ennetamiseks ja ohjamiseks ette, et tööstusharudevahelisel organisatsioonil peab igal juhul olema ühelt poolt otsene side põllumajandusliku toorainega (tootmine) ja teiselt poolt otseside mõne teise tööstusharuga (kaubandus/töötlemine).
Muudatusettepanek
87
ARTIKLI 17 LÕIKE 1 PUNKT B
b) nad esindavad märkimisväärset osa kõnealuses piirkonnas või piirkondades toodetavast ja/või müüdavast ja/või töödeldavast puu- ja köögiviljast ning puu- ja köögiviljatoodetest, ning suudavad rohkem kui ühe piirkonna korral näidata igas piirkonnas iga ühendatava tegevusala kohta minimaalset esindatuse taset;
Ei mõjuta eestikeelset versiooni .
Muudatusettepanek
88
ARTIKLI 19 LÕIKE 3 PUNKTI A ALAPUNKT VII
vii) meetmed mahepõllumajanduse, samuti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste kaitseks.
vii) meetmed mahe- ja integreeritud põllumajanduse , samuti päritolunimetuste, kvaliteedimärkide ja geograafiliste tähiste kaitseks.
Selgitus
Keskkonnasõbraliku tootmise edendamiseks tuleb soodustada integreeritud toomist, mis ongi üks reformi eesmärkidest.
Muudatusettepanek
89
ARTIKLI 19 LÕIKE 3 PUNKT B
b) peavad olema jõus vähemalt ühe turustusaasta;
b) peavad olema jõus vähemalt ühe turustusaasta , välja arvatud kriiside ennetamise ja ohjamise puhul ;
Muudatusettepanek
90
ARTIKLI 30 LÕIGE 2
2.
Kui kõnealuse kaubasaadetise deklareeritud hind piiril on kõrgem kui kauba väärtus importimisel, millele on liidetud määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 46 lõike 2 alusel kehtestatud protsendimäär, mis ei tohi ületada kõnealust väärtust rohkem kui 10% võrra, nõutakse kõnealuse väärtuse põhjal kindlaksmääratud imporditollimaksudega võrduva tagatise esitamist .
2.
Kui kauba väärtus importimisel on madalam kui ühise tollitariifistiku järgne hind piiril, kohaldatakse impordi suhtes täiendavat imporditollimaksu, mis on ühise tollitariifistikuga ette nähtud toodetele, mille suhtes kohaldatakse piirihinna režiimi.
Selgitus
Muudatuse eesmärk on tagada tõhus kaitse piiril.
Muudatusettepanek
91
ARTIKLI 30 LÕIGE 3
3.
Kui kõnealuse kaubasaadetise hinda piiril tollivormistusel ei deklareerita, sõltub ühise tollitariifistiku tollimaksumäärade kohaldamine kaupade väärtusest importimisel või tollialaste õigusaktide asjakohaste sätete kohaldamisest tingimustel, mis määratakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 46 lõikele 2.
välja jäetud
Selgitus
Eeskirjade laiendamise raames loetakse tootmisalal tegutsevad üksused tootjaorganisatsioonide liitudeks, millega on liitunud nii tunnustatud kui tunnustamata tootjaorganisatsioonid, nagu on ette nähtud tootjaorganisatsioonide liitude suhtes kehtivate õigusaktidega.
Muudatusettepanek
92
ARTIKLI 31 LÕIGE 2
2.
Täiendavaid imporditollimakse ei kehtestata, kui import tõenäoliselt ühenduse turgu ei häiri või kui nende mõju oleks kavandatava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne.
välja jäetud
Muudatusettepanek
93
ARTIKKEL 35
Seestöötlemise korra peatamine
Seestöötlemise korra kaotamine
Määral, mis on vajalik ühise turukorralduse ladusaks toimimiseks, võib käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete puhul seestöötlemise korra kasutamise täielikult või osaliselt keelata määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 46 lõikes 2 osutatud korras .
Määral, mis on vajalik ühise turukorralduse ladusaks toimimiseks, on käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete puhul seestöötlemise korra kasutamine asjaomase liikmesriigi taotlusel keelatud .
Selgitus
See süsteem on osutunud kontrollimatuks ja selle puhul on avastatud pettusi.
Muudatusettepanek
94
ARTIKKEL 35 A (uus)
Artikkel 35 a
Eksporditoetus
Ulatuses, mis on vajalik, et võimaldada määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete majanduslikult oluliste koguste eksporti, võttes aluseks toodete hinnad rahvusvahelises kaubanduses, kuid piirides, mis tulenevad asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutest, võidakse nende hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.
Selgitus
Eksporditoetuse andmine puu- ja köögiviljasektorile on täielikult õigustatud, kui võtta arvesse suuri ühendusepoolseid järeleandmisi, mis on tehtud nimetatud sektori toodetele, mis on pärit kolmandatest riikidest, ning üha teravnevat rahvusvahelist konkurentsi.
Teisest küljest on eksporditoetuste kaotamise küsimus Doha vooru raames veel lahtine ning taktikaliselt poleks soovitav läbirääkimiste praeguses etapis seda ära kaotada.
Muudatusettepanek
95
ARTIKKEL 37
Välistöötlemise korra peatamine
Välistöötlemise korra kaotamine
Määral, mis on vajalik ühise turukorralduse ladusaks toimimiseks, võib käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete puhul määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 46 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt seestöötlemise korra kasutamise täielikult või osaliselt keelata .
Määral, mis on vajalik ühise turukorralduse ladusaks toimimiseks, on käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete puhul välistöötlemise korra kasutamine keelatud .
Selgitus
See süsteem on osutunud kontrollimatuks ja selle puhul on avastatud pettusi.
Muudatusettepanek
96
V JAOTISE III PEATÜKI II A JAO (UUS) ARTIKKEL 37 A (UUS)
II A JAGU Eksporditoetus
Artikkel 37 a
Eksporditoetuste kinnitamine ja andmine
1.
Ulatuses, mis on vajalik, et võimaldada määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete majanduslikult oluliste koguste eksporti, võttes aluseks toodete hinnad rahvusvahelises kaubanduses, kuid piirides, mis tulenevad asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutest, võidakse nende hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.
2.
Koguste määramiseks, mida võib eksportida eksporditoetusega, rakendatakse meetodit, mis:
a) on kõige sobivam toote omaduste ja asjaomase turusituatsiooni seisukohalt, võimaldab olemasolevate vahendite kõige tulemuslikumat kasutamist ja võtab arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja korraldust, ilma et see viiks vahetegemiseni suur- ja väikeettevõtjate vahel;
b) on haldusnõudeid arvesse võttes ettevõtjate jaoks halduslikult kõige vähem koormav;
c) väldib igasugust vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel.
3.
Toetused on kogu ühenduses ühesuurused.
Kui olukord rahvusvahelises kaubanduses või teatavate turgude erinõudmised selle vajalikuks muudavad, võib eksporditoetus konkreetse toote puhul varieeruda vastavalt toote sihtkohale. .
Toetused määratakse määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklis 46 sätestatud korras.
Toetused määratakse korrapäraste ajavahemike järel.
Komisjon võib korrapäraste ajavahemike järel määratud toetusi vajaduse korral selle ajavahemiku jooksul liikmesriigi taotluse põhjal või omal algatusel muuta.
4.
Toetuste määramisel võetakse arvesse järgmist:
a) senist olukorda ja võimalikke suundumusi, pidades silmas:
– puu- ja köögivilja hindu ning kättesaadavust ühenduse turul;
– puu- ja köögivilja hindu rahvusvahelises kaubanduses;
b) turustuskulusid ning minimaalseid transpordikulusid ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, samuti kõnealuse kauba sihtkohariiki edasisaatmise kulusid;
c) kavandatava ekspordi majandusaspekte;
d) asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid.
5.
Lõikes 1 osutatud hinnad ühenduse turul määratakse kindlaks, võttes arvesse ekspordi seisukohast kõige soodsamaid hindu.
Lõikes 1 osutatud maailmaturuhinnad määratakse kindlaks, võttes arvesse:
a) kolmandate riikide turgudel registreeritud hindu;
b) kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast päritoluriigist kolmandasse sihtkohariiki;
c) eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu;
d) vaba pakkumishinda ühenduse piiril.
6.
Toetusi antakse ainult taotluse ja vastava ekspordilitsentsi esitamise korral.
7.
Kohaldatakse toetust, mis kehtis litsentsi taotlemise päeval, ja diferentseeritud toetuse korral kohaldatakse toetust, mis kehtib samal päeval:
a) litsentsil osutatud sihtkoha puhul või
b) tegeliku sihtkoha puhul, kui see erineb litsentsil näidatud sihtkohast.
Sel juhul ei tohi kohaldatav summa ületada litsentsil näidatud sihtkoha puhul kohaldatavat summat.
Käesoleva lõikega võimaldatud paindlikkuse kuritarvitamise vältimiseks võib võtta sobivaid meetmeid.
8.
Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete puhul, millele makstakse toetust toiduabiprogrammide alusel, võib lõiked 6 ja 7 määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklis 46 sätestatud korras kõrvale jätta.
9.
Toetuse saamiseks tõendatakse, et:
– kõnealused tooted on ühendusest eksporditud;
– tooted on pärit ühendusest ja
– diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille suhtes oli määratud toetus, ilma et see piiraks lõike 7 punkti b kohaldamist.
Sellest reeglist võidakse teha erandeid määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklis 46 sätestatud korras, kui sätestatakse tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi.
10.
Asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste piirangute järgimine tagatakse ekspordilitsentsidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodiks ja kohaldatakse asjaomaste toodete puhul.
Pidades silmas mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest tulenevate kohustuste täitmist, ei tohi võrdlusperioodi lõppemine mõjutada ekspordilitsentside kehtivust.
11.
Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, kaasa arvatud sätted eraldamata või kasutamata ekspordiks mõeldud koguste ümberjagamise kohta, võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklis 46 sätestatud korras.
Selgitus
Isegi juhul, kui mõned (vähemtähtsad) eelarvelised kaalutlused võivad rääkida eksporditoetuste kaotamise kasuks puu- ja köögiviljasektoris, ei tundu selline ühepoolne ja ennetav toetuste kaotamine WTO läbirääkimiste praegust seisu arvesse võttes olevat ei poliitiliselt ega majanduslikult mõistlik.
Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on pikendada määruses (EÜ) nr 2200/96 artiklis 35 sätestatud eksporditoetuste süsteemi kohaldamist seni, kuni Doha arengukava lõpptulemus selle kaotamist õigustab.
Muudatusettepanek
97
ARTIKLI 38 TEISE LÕIGU PUNKTI A ALAPUNKT I
i) artiklis 2 osutatud turunormide sätestamist;
i) artiklis 2 osutatud turunormide sätestamist ja loendit toodetest, mille suhtes need normid kehtivad ;
Muudatusettepanek
98
ARTIKLI 38 TEISE LÕIGU PUNKTI A ALAPUNKT III
iii) eeskirju normidest kõrvalekaldumise kohta;
iii) eeskirju normidest kõrvalekaldumise ja erandite kohta;
Muudatusettepanek
99
ARTIKLI 38 TEISE LÕIGU PUNKTI A ALAPUNKT IV
iv) normides nõutavate üksikasjade esitamise eeskirju;
iv) normides nõutavaid esitamise, turustamise ja märgistamise eeskirju;
Selgitus
Rakenduseeskirjade puhul tuleb olla nii täpne kui võimalik.
Muudatusettepanek
100
ARTIKLI 38 TEISE LÕIGU PUNKTI B ALAPUNKT II
ii) artiklis 6 ja artikli 10 lõikes 1 osutatud meetmete osalise rahastamise astet ja üksikasjalikke eeskirju;
ii) artiklis 6 ja artiklis 6 a ning artikli 10 lõikes 1 osutatud meetmete osalise rahastamise astet ja üksikasjalikke eeskirju, artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud abisummat, mis ei või olla väiksem kui 10%, 10%, 8% , 6% ja 4% tootjate rühma asutamis- ja toimimiskuludest vastavalt esimesel, teisel, kolmandal, neljandal ja viiendal aastal;
Selgitus
One of the major problems in the New Member States indicated by the Commission in its Report on the situation of the sector of soft fruits and cherries intended for processing (COM(2006) 345 final) was the defragmentation of production supply and relatively low level of vertical and horizontal integration.Thus, the proposed amendment guarantees that the implementing provisions will cover the necessary adjustments to current legislation boosting the sector cooperation and concentration of delivery chains.
The wording of the delegation of powers to the Commission in the Council's document must be therefore slightly improved, so that the goals of the Regulation are appropriately met.
Muudatusettepanek
101
ARTIKLI 38 TEISE LÕIGU PUNKTI B ALAPUNKTID II A, II B ja II C (uued)
ii a) ühenduse üldist raamistikku integreeritud tootmise edendamiseks;
ii b) üldist raamistikku artiklis 12 a sätestatud kindlustusfondi loomiseks ja selle toimimiseks;
ii c) üldist raamistikku määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 42 sätestatud riiklikust reservist rahastamiseks.
Selgitus
Tuleb täpsustada mõningaid raportööri raporti projekti kuuluvaid arengustandardeid.
Muudatusettepanek
102
ARTIKLI 38 TEISE LÕIGU PUNKTI B ALAPUNKTID II D, II E ja II F (uued)
ii d) eeskirju turustatud toodangu väärtuse arvestamiseks artiklis seitse osutatud rakendusfondide loomiseks, eelkõige seoses määrustes (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 2202/96 ette nähtud toetussüsteemide tühistamisega;
ii e) norme, mille abil tagada üleminek seoses tootjaorganisatsioonide ja nende liitude tunnustamisega;
ii f) norme, mille abil tagada üleminek seoses mitmeaastaste lepingutega, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 2202/96 kehtestatud tsitrusviljade tootmise toetuskava raames;
Muudatusettepanek
103
ARTIKLI 38 TEISE LÕIGU PUNKTID I A, I B ja I C (uued)
i a) tegutsemisnorme seoses ühenduse tasandil teostatava hinnavaatlusega, mis esitab täpset ja objektiivset teavet turgude arengu kohta ning võimaldab komisjonil ja tootjaorganisatsioonidel olla õigeaegselt valmis võimalikeks hinnakriisideks;
i b) aruande esitamist hiljemalt 1. jaanuariks 2009 võimaluse kohta luua ühenduse puu- ja köögiviljasektori tehingute läbipaistvuse ja valitsevas seisundis olevate ettevõtjate pädevusstandarditest range kinnipidamise üle järelevalvet teostav üleeuroopaline amet;
i c) meetmeid, mis tugevdavad puu- ja köögiviljadega seotud teavitamis- ja müügiedendusmeetmeid kolmandates riikides määruse (EÜ) nr 2702/1999 raames.
Selgitus
Tuleb täpsustada raportööri raporti projekti kuuluvaid arengustandardeid.
Muudatusettepanek
104
ARTIKKEL 39
Artikkel 39
välja jäetud
Riigiabi
Asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 kohaldatakse värske ja jahutatud kartuli (CN‑kood 0701) tootmise ja sellega kauplemise suhtes.
Muudatusettepanek
105
ARTIKLI 40 PUNKT 1
Artikli 1 lõige 2 (määrus (EÜ) nr 2200/96)
1) Artikli 1 lõike 2 tabel asendatakse järgmisega :
1) Artikli 1 lõikes 2 lisatakse tabalisse järgmised tooted :
CN-kood 0701 värsked ja jahutatud kartulid
CN-kood 089 10 20 Safran
CN-kood 0810 00 ja 0811 10 Maasikad
CN-kood 0810 20 10 ja 0811 20 31 Vaarikad
CN-kood 0810 90 50 Punased sõstrad
CN-kood 0811 20 39 Karusmarjad
CN-kood 0809 20 Hapukirsid
CN-kood 0812 10 00 Maguskirsid
CN-kood 0813 20 00 Ploomid
CN Paprika pigment
Selgitus
Tegemist on toodetega, mis esinevad 19 toote hulgas, mille on kaasa toonud uued liikmesriigid ja mis on kogu Euroopa Liidu jaoks suure tähtsusega.
Muudatusettepanek
106
ARTIKLI 42 PUNKT -1 (uus)
Artikli 5 lõige 2 (määrus (EÜ) nr 2826/2000)
–1) Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:
"2.
Lõikes 1 osutatud strateegia koostamise raames võib komisjon nõu pidada põllumajanduse kvaliteedi ja ohutuse nõuandekomitee põllumajandustoodete müügiedendamise alalise töörühmaga ning käivitab strateegia väljatöötamiseks institutsiooni sees erinevate pädevate talituste vahel tiheda koostöö, milles osalevad aktiivselt ka rahvatervise eest vastutavad talitused.”
Selgitus
El consumo de frutas y hortalizas debe ser enfocado como un elemento básico para preservar y mejorar la salud del consumidor europeo.
Hoy día hay una total ausencia de acciones orquestadas por las autoridades sanitarias de la Comisión.
El esfuerzo de promoción del consumo de frutas y hortalizas debería revertir principalmente en las producciones comunitarias que más esfuerzos estén realizando por la mejora de la calidad y la seguridad del consumidor, lo que aportaría además una diferenciación clara respecto de las importaciones procedentes de países terceros, que en su mayoría no están sometidas a los requisitos medioambientales que han de cumplir los productores europeos.
De forma paralela habría que establecer una certificación de la producción integrada en la UE.
Muudatusettepanek
107
ARTIKLI 42 PUNKT 1
Artikli 5 lõige 3 (määrus (EÜ) nr 2826/2000)
„Puu- ja köögiviljade müügi edendamine on suunatud peamiselt alla 18 aasta vanustele noortele .”
„Puu- ja köögiviljade müügi edendamiseks asutakse määrama sihtrühmi ning peamisteks sihtrühmadeks on kõige väiksema sissetulekuga rahvastikurühmad, kelle tarbimisnäitajad on praegu kõige madalamad, ning eelkõige alla 18 aasta vanused noored, et edendada uusi toitumisharjumusi.”
Selgitus
Käesolev muudatusettepanek laiendab teavitamis- ja müügiedenduskampaaniate sihtrühmi, kinnitades jätkuvalt, et prioriteetsed on alla 18 aastastele noortele suunatud kampaaniad, mis saavad muuhulgas ainsana kasu artikli 9 lõikes 2 sätestatud ühenduse panuse protsendimäära tõusust.
Muudatusettepanek
108
ARTIKLI 43 PUNKT 3 A (uus)
Artikli 42 lõige 5 a (uus) (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
3 a) artiklile 42 lisatakse järgmine lõige 5 a:
"5 a.
Liikmesriigid võivad kasutada ühte osa riiklikust reservist, et rahastada rakenduskavasid ja vajadusel kindlustusfondi, millele viidatakse vastavalt nõukogu xx.xx.xxxx määruse (EÜ) nr XXX/2007 (millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusi) 1 artiklites 9 ja 12 a.
Nimetatud reservi osa, mis ei tohi mingil juhul ületada lõikes 1 sätestatud 0,5%list ülemmäära, jaotatakse vastavalt objektiivsetele kriteeriumidele ja tagades põllumajandustootjate võrdse kohtlemise ning vältides igasuguseid turu ja konkurentsi moonutusi.
Komisjon koostab kõnealuse kasutamise erieeskirjad.”
_________
1 ELT: lisada viide käesolevale määrusele.
Selgitus
Cet amendement complète les amendements antérieurs du rapporteur quant au recours éventuel à la réserve nationale de la part des États membres.
De fait, il s'agit en l'occurrence d'accroître les crédits d'ores et déjà existants, en tenant compte du fait que certains exemples conduisent à penser qu'une réaffectation des paiements dissociés est possible.
Tel serait le cas de l'article 69 du règlement (CE) n° 1782/2003, qui permet la réaffectation des paiements uniques en faveur de productions spécifiques d'intérêt environnemental ou de qualité reconnue.
Nous pouvons également citer les propositions de la Commission inscrites dans sa communication sur la gestion du risque (COM(2005)74), qui propose une modulation spécifique pour le financement des différents mécanismes moyennant un transfert des crédits libérés de l'axe prioritaire 1 visant à améliorer la compétitivité dans le cadre du second pilier de la PAC.
Si l'on estime que, avec ce transfert, les mesures de gestion des risques (assurances, fonds de stabilisation, etc.) relèvent désormais de la catégorie verte et cessent d'être des mesures de marché, il ne devrait y avoir aucun inconvénient à effectuer une opération similaire à partir de la réserve nationale, dont les montants remplissent d'ores et déjà la condition d'être dissociés et de relever de la catégorie verte.
Enfin, on peut faire valoir que la réserve nationale peut d'ores et déjà être utilisée pour couvrir certaines zones soumises à des programmes de restructuration ou de développement concernant telle ou telle forme d'intervention publique en vue d'éviter que les terres agricoles ne soient abandonnées ou de compenser des désavantages spécifiques dont souffrent les agriculteurs dans ces zones (Article 42, paragraphe 5, du règlement (CE) n° 1782/2003).
Muudatusettepanek
109
ARTIKLI 43 PUNKTI 5 ALAPUNKT D A (uus)
Artikli 44 lõike 2 teine lõik (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
d a) maa-ala, kus kasvatatakse seeni.
Selgitus
Seenetootjad puutuvad kokku Hiina ebaausa konkurentsiga.
Seetõttu tuleb sellele sektorile toetust anda.
Muudatusettepanek
110
ARTIKLI 43 PUNKTI 5 ALAPUNKT D B (uus)
Artikli 44 lõike 2 teine lõik (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
d b) maa-ala, mida kasutatakse puukoolina.
Muudatusettepanek
111
ARTIKLI 43 PUNKT 6
Artikkel 51 (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
"Põllumajandustootjad võivad kasutada artikli 44 lõike 3 kohaselt deklareeritud maatükke mis tahes põllumajanduslikuks tegevuseks, välja arvatud pikaajalised kultuurid.
Põllumajandustootjad võivad siiski kasutada maatükke järgmiste pikaajaliste kultuuride kasvatamiseks:
Põllumajandustootjad võivad kasutada artikli 44 lõike 3 kohaselt deklareeritud maatükke mis tahes põllumajanduslikuks tegevuseks, välja arvatud pikaajalised kultuurid ning määruse (EÜ) nr 2200/96 (muudetud määrusega (EÜ) nr XXX/2007, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusi) artikli 1 lõikes 2 sätestatud toodete tootmine ning kartulikasvatus muuks otstarbeks kui tärklise valmistamiseks.
Põllumajandustootjad võivad siiski kasutada maatükke järgmiste pikaajaliste kultuuride kasvatamiseks:
a) humal
a) humal
b) oliivipuud
b) oliivipuud
c) banaanid,
c) banaanid,
d) pikaajalised puu- ja köögiviljakultuurid.”
Vastavalt artikli 60 lõikele 8 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande võimalike tagajärgede kohta, mis tulenevad turu- ja struktuuriarengutest ning piirkondlikul tasandil rakendatavast ühtsest otsetoetusest, mis võimaldab juba praegu maa valikulist kasutamist puu- ja köögiviljakasvatuseks.
Nimetatud aruandes hinnatakse esmajoones mõju, mis on puu- ja köögiviljakasvatuseks mõeldud maatükkide ühtse otsemaksete kava raames abikõlblikeks aladeks muutmise üldisel võimaldamisel, eelkõige mõju sellist tüüpi põllumajandusele spetsialiseerunud tootmispiirkondadele ja -aladele.”
Selgitus
Conformément à la jurisprudence la plus récente de la CJCE (affaire C‑310/04, Espagne vs. Conseil, arrêt du 7 septembre 2006), des études d'impact doivent justifier tout changement substantiel à la réglementation en vigueur qui serait susceptible d'influer sur les conditions de production.
Tel serait le cas si l'on permet l'utilisation, dans le cadre du régime de paiement unique, des parcelles destinées à la culture des fruits et légumes.
À plus forte raison si le règlement (CE) n° 1782/2003 prévoit lui-même (article 60, paragraphe 8) la présentation d'un rapport de la Commission sur le régime d'application régionale (articles 58 à 63) prévoyant d'ores et déjà la liberté de production concernant les surfaces affectées à la culture des fruits et légumes.
Ce rapport pourrait être élargi jusqu'à atteindre les dimensions d'une véritable étude d'impact apportant des éléments suffisants sur les effets potentiels, en termes structurels et du marché, sur le secteur des fruits et légumes en cas d'extension éventuelle de la liberté de production à leurs superficies.
Muudatusettepanek
112
ARTIKLI 43 PUNKT 6 A (uus)
Artikli 59 lõige 4 a (uus) (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
Artiklile 59 lisatakse järgmine lõige 4 a:
"4 a.
Puu- ja köögiviljasektoris on liikmesriikidel võimalus üleminekuperioodi jooksul, mis lõppeb 2010/2011, määrata koostöös kutseorganisatsioonidega kindlaks töötlemiseks kohustusliku toodangu kogus ühe või mitme puu- ja köögiviljatüübi jaoks, mille suhtes rakendatakse täieliku lahtisidumise süsteemi.
Muudatusettepanek
113
ARTIKLI 43 PUNKT 8 A (uus)
Artikli 71 lõige 1 (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
8 a) Artikli 71 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:
"1.
Kui põllumajandusliku tootmise erisused seda nõuavad, võib liikmesriik hiljemalt 1. augustiks 2004 teha otsuse kohaldada ühtset otsemaksete kava pärast üleminekuaega, mis lõpeb kas 31. detsembril 2005 või 31. detsembril 2006.
Määruse (EÜ) nr xxx/2007 1 kohaldamisel lõpeb nimetatut üleminekuaeg 31. detsembril 2013 ning liikmesriik võib hiljemalt 1. augustiks 2008 teha otsuse kohaldada uusi makseid”
_________
1 ELT: lisada viide käesolevale määrusele.
(Esimene lause on määruse (EÜ) nr 1782/2003) artikli 71 lõige 1)
Selgitus
Selle muudatusettepanekuga püütakse luua vabatahtlikku üleminekuaega, mille kohta otsuse tegemine on liikmesriikide pädevuses, et kaasata puu- ja köögiviljad nii nagu teisedki sektorid täiel määral ühtse otsemakse kavasse.
Muudatusettepanek
114
ARTIKLI 43 PUNKT 10 A (uus)
Peatükk [X1] (uus) (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
10 a) IV jaotisele lisatakse järgmine peatükk:
PEATÜKK [X1]
ABI TÖÖDELDUD TOMATITELE
Artikkel [x1]
Kohaldamisala
1.
Turustusaastate 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 ja 2013 suhtes võib kinni pidada kuni 50% artiklis 41 nimetatud riiklike ülemmäärade osast, mis vastab töötlemiseks ette nähtud tomatitele antavale toetusele, et anda pindalatoetust tunnustatud tootjaorganisatsioonidele, mille liikmed kasvatavad töötlemiseks ette nähtud tomateid, mis kuuluvad CN-koodi 0702 alla.
2.
Sellisel juhul teeb liikmesriik kõige hiljem 1. septembril 2007. aastal otsuse, kas ta kohaldab käesoleva peatüki sätteid, ning määrab kindlaks kinnipeetava määra.
Artikkel [x2]
Summad
Liikmesriik määrab kindlaks hektari kohta makstava pindalatoetuse ühtse summa.
Artikkel [x3]
Abikõlblikkus
1.
Abi antakse tunnustatud tootjaorganisatsioonidele, keda on nimetatud artiklis x1 ja kes edastavad selle oma põllumajandustootjatest liikmetele vastavalt töötlemiseks ette nähtud tomatite all olevale abikõlblikule pindalale hektarites.
2.
Abikõlblikuks saamiseks peab kogu asjaomane põllumaa olema tervikuna haritud kooskõlas piirkonnale omaste põllumajandustavadega ning tomateid tuleb hoida põllul kuni viljade valmimiseni.
Siiski osutub asjaomane põllumaa juhul, kui tomatid ei saa valmis erakordsete ilmaolude tõttu, mida ka asjaomane liikmesriik tunnistab, abikõlblikuks, tingimusel et kõnesolevat pindala ei kasutata kuni nimetatud valmimishetkeni muuks otstarbeks.
Selgitus
Abi lahtisidumine töödeldavate toodete suhtes võib põhjustada teatud toodete puhul, nagu näiteks tomatid, tootmise kahanemise väga suurel määral, mis paiskab asjaomase põllumajandusharu pöördumatult tasakaalust välja.
Muudatusettepanek
115
ARTIKLI 43 PUNKT 10 B (uus)
Artikkel 143 b b (uus) (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
10 b) Lisatakse järgmine artikkel:
"Artikkel 143 b b
Eritoetus töötlemiseks ette nähtud tomatitele
1.
Erandina artiklist 143 b võivad uued liikmesriigid, kes kohaldavad ühtse pindalatoetuse süsteemi, teha otsuse anda ühtse pindalatoetuse süsteemi raames abikõlblikele põllumajandustootjatele eritoetust töötlemiseks ette nähtud tomatitele.
Nimetatud toetust antakse objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumite põhjal, nagu:
– tarnelepinguga kaetud töötlemiseks ette nähtud tomatite hulk,
– töötlemiseks ette nähtud tomatite all oleva pindala suurus hektarites ühest või mitmest turustusaastale 2004/2005 järgnevast turustusaastast koosneva vaatlusperioodi jooksul, mille määrab kindlaks liikmesriik.
2.
Töötlemiseks ette nähtud tomatitele antakse eritoetust nimetatud abi kehtestamisel eraldatud toetussumma piires.
3.
Erandina artiklist 2 võib iga liikmesriik teha hiljemalt 31. oktoobriks 2007 objektiivsete kriteeriumite alusel otsuse kohaldada töötlemiseks ette nähtud tomatitele antava eritoetuse suhtes madalamat ülemmäära, kui on osutatud VII lisa jaos N.
4.
Töötlemiseks ette nähtud tomatitele vastavalt lõigetele 1, 2 ja 3 eritoetuse andmiseks eraldatavad vahendid ei kuulu artikli 143 b lõikes 3 osutatud aastase toetussumma sisse.
Juhul kui kohaldatakse lõiget 3, loetakse vahe VII lisa jaos M a nimetatud ülemmäära ja tegelikult kohaldatava ülemmäära vahel artikli 143 b lõikes 3 osutatud toetussumma sisse.
5.
Artikleid 143 a ja 143 c ei kohaldata töötlemiseks ette nähtud tomatitele antava eritoetuse suhtes.”
Selgitus
Według aktualnych przepisów projektu, dotychczasowe wsparcie produckji pomidorów kierowanych do przetwórstwa zostanie podzielone równo na całość areału objętego SAPS.
Polska i inne kraje stosujące system SAPS nie będzie miała możliwości skierowania wsparcia na wybrane gatunki owoców i warzyw, czyli np. wyłącznie na uprawy pomidorów.
Alokacja dodatkowych 6,7 mln euro (środków przewidzianych w ramach wsparcia do produkcji pomidorów kierowanych do przetwórstwa) na całość areału objętego SAPS w Polsce (14,4 mln ha) będzie skutkowała marginalnym wzrostem stawki dopłaty obszarowej stosowanej dla wszystkich upraw rolnych.
Oznacza to, że 2,5 tys. producentów pomidorów do przetwórstwa w Polsce utraci dotychczasową formę wsparcia kosztem znikomego wzrostu dopłat w ramach SAPS.
W perspektywie długoterminowej może prowadzić to nawet do zaniechania uprawy pomidorów do przetwórstwa w Polsce i innych krajach, które stosują system SAPS.
Dlatego proponuje się, aby ta kwota była podzielona tylko pomiędzy producentów pomidorów kierowanych do przetwórstwa wg powierzchni upraw.
Muudatusettepanek
116
ARTIKLI 43 PUNKT 10 C (uus)
Peatüki 10 h artiklid 110 y kuni 110 ac (uued) (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
10 c) IV jaotises lisatakse järgmine peatükk 10 h:
„Peatükk 10 h
Pindalatoetus kirssidele ja marjadele
Artikkel 110 y
Ühenduse toetus
1.
2004. aastal ühendusega liitunud liikmesriikide traditsioonilised kirsside ja marjade tootjad saavad vastavalt käesolevas peatükis sätestatud tingimustele ühenduse toetust.
„Kirsside ja marjade” all tuleb mõista käesoleva peatüki kohaldamisel järgmisi tooteid:
- maasikad CN-koodiga 0810 00 ja 081110
- vaarikad CN-koodiga 0810 20 10 ja 0811 20 31
- punased sõstrad CN-koodiga 0810 90 50 ja 0811 20 39
- kirsid CN-koodiga 0809 20 ja 0812 10 00.
2.
Lõikes 1 osutatud liikmesriigid võivad määrata toetust iga toote puhul eraldi, vähendades või suurendades riiklikke tagatud pindalasid, mis on kehtestatud artikli 110 z kohaselt vastavalt varem deklareeritud traditsioonilisele toodangule.
Siiski ei tohi üheski liikmesriigis aasta jooksul makstud toetuse kogusumma ületada artiklis 110 z osutatud ülemmäära.
Artikkel 110 z
Pindala
1.
Liikmesriigid maksavad ühenduse toetust ülemmäära piires, mis arvutatakse, korrutades nende liikmesriikide jaoks lõike 3 kohaselt kehtestatud siseriikliku tagatud pindala hektarite arvu keskmise summaga, mis on 120,75 eurot.
2.
Tagatud maksimumpindalaks kehtestatakse 165 000 hektarit.
Komisjon jagab tagatud maksimumpindala lõikes 1 osutatud liikmesriikide vahel vastavalt varem deklareeritud traditsioonilisele toodangule.
3.
Iga liikmesriik võib jaotada teatud tootele ette nähtud tagatud riikliku pindala objektiivsete kriteeriumide alusel osadeks, tehes seda eelkõige sellist tüüpi tootmisele spetsialiseerunud piirkondade või tootmisalade alusel.
Artikkel 110 aa
Baaskülvipindade osade ületamine
Kui liikmesriik jaotab oma tagatud riikliku pindala baaskülvipindade osadeks ning ühte või enamat sellist osa ületatakse, vähendatakse kõnealusel aastal proportsionaalselt põllumajandustootja kohta pindala, mille eest ühenduse toetust taotletakse, nendel baaskülvipinna osadel tegutsevate põllumajandustootjate puhul, kus piirnorme ületatakse.
Vähendus tehakse pärast seda, kui asjaomases liikmesriigis on alad nendes baaskülvipinna osades, mis ei ole piirnorme saavutanud, jaotatud nende baaskülvipinna osade vahel, kus need normid on ületatud.
Artikkel 110 ab
Toetuskõlblikkus
1.
Toetusi makstakse traditsioonilistele professionaalsetele põllumajandustootjatele asjaomaste liikmesriikide poolt kehtestatud objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel.
2.
Põllumajandustootjatele ühenduse toetuse maksmise tingimuseks on eelkõige nende kuulumine määruse (EÜ) nr XXX/2007 1 artikli 4 alusel tunnustatud tootjaorganisatsiooni ning nende rakenduskavadesse struktuuriliseks täiustamiseks mõeldud erimeetmete lisamine nii käesolevas peatükis osutatud toodete tootmise kui ka turustamise puhul.
3.
Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud toetust makstakse liikmete nimel tootjaorganisatsioonidele.
Tootjaorganisatsioonid peavad maksma saadud toetussumma oma liikmetele.
Artikkel 110 ac
Riiklik toetus
1.
Liikmesriigid võivad lisaks ühenduse toetusele maksta riiklikku toetust kuni 120,75 eurot hektari kohta aastas.
2.
Riiklikku toetust võib maksta üksnes nendele aladele, mis saavad ühenduse toetust.
__________
1 ELT: lisada viide käesolevale määrusele.
Selgitus
Compte tenu de la situation difficile que traverse le secteur des cerises et fruits à baies dans les nouveaux États membres, il a été décidé d'accorder une aide à la superficie analogue à celle que perçoivent les producteurs de fruits à coque (120,75 euros) (titre IV, chapitre 4, du règlement (CE) n° 1782/2003 ‑ articles 83 à 87).
On estime qu'une aide supérieure à 120,75 euros, outre qu'elle serait discriminatoire vis-à-vis d'autres productions, serait susceptible d'aggraver la surproduction dont souffre déjà le secteur.
Cette aide, limitée aux producteurs professionnels traditionnels, est également subordonnée à l'appartenance des producteurs à une organisation reconnue et à l'inclusion de mesures d'amélioration structurelle dans les programmes opérationnels visés, en vue de garantir la viabilité future du secteur.
L'aide remplirait les conditions de la catégorie bleue et, compte tenu des marges existantes concernant les négociations multilatérales, elle ne présenterait pas de problème de reconnaissance de la part de l'OMC.
Muudatusettepanek
117
ARTIKLI 43 PUNKT 10 D (uus)
Artikli 143 a lõige 1 a (uus) (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
10 d) artiklile 143 a lisatakse järgmine lõige:
„Pindalatoetused artiklis 10 g sätestatud töötlemiseks ette nähtud tomatitele ja artiklis 10 h sätestatud kirssidele ja marjadele makstakse täies ulatuses alates määruse (EÜ) nr XXX/2007 1 jõustumisest vastavalt nimetatud peatükkides sätestatud tingimustele.”
___________
1 ELT: lisada viide käesolevale määrusele.
Selgitus
Käesolev muudatusettepanek täiendab uute peatükkide 10 g (töötlemiseks ettenähtud tomatid uutes liikmesriikides) ja 10 h (kirsid ja marjad) lisamist määrusesse (EÜ) nr 1782/2003.
Muudatusettepanek
118
ARTIKLI 43 PUNKT 10 E (uus)
Peatüki 10 i artikkel 110 ad (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
10 e) IV jaotisele lisatakse järgmine peatükk 10 i:
„Peatükk 10 i
Pindalatoetus küüslaugule
Artikkel 110 ad
1.
Kooskõlas käesolevas määruses sätestatud tingimustele antakse traditsioonilistele küüslaugutootjatele pindalatoetust.
2.
Liikmesriigid teatavad komisjonile tavapärastes kasvupiirkondades haritud hektarite arvu, et määrata kindlaks tagatud maksimumpindala, mis jagatakse liikmesriikide vahel.
3.
Komisjon kehtestab tagatud maksimumpindala ning rakenduseeskirjad kooskõlas määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 46 lõikes 2 ette nähtud menetlusega.
Selgitus
Juba mitmeid aastaid tuleb küüslaugukasvatajatel võidelda Hiina impordi ebaausa konkurentsiga.
Meetmed, mida Euroopa Liit on praeguseks kehtestanud, ei ole andnud soovitud tulemust.
Seetõttu tuleb leida selle sektori jaoks jätkusuutlik lahendus.
Muudatusettepanek
119
ARTIKKEL 45
Määrustega (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ nr 2202/96 kehtestatud toetuskavad , mis tunnistati käesoleva määrusega kehtetuks, jäävad asjaomaste toodete suhtes kehtima kuni turustusaasta lõpuni, mis lõpeb 2008. aasta jooksul.
Määrusega (EÜ) nr 2201/96 kehtestatud toetuskava , mis tunnistati käesoleva määrusega kehtetuks, jääb asjaomaste toodete suhtes kehtima kuni turustusaasta lõpuni, mis lõpeb 2008. aasta jooksul.
Määrusega (EÜ) nr 2202/96 kehtestatud toetuskava jääb kehtima turustusaastateks 2008/2009 ja 2009/2010.
Selgitus
Tsitrusviljade töötlemise praeguse toetuskava järsule muutmisele peab selleks, et tagada tööstusharu järkjärguline kohanemine uue korraga, eelnema üleminekuaeg.
Muudatusettepanek
120
I LISA LÕIGE 4 A (uus)
4 a.
Kriisi ohjamise ja ärahoidmise eeskirjad
Muudatusettepanek
121
II LISA PUNKT 3 A (uus)
VI lisa (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
3 a) VI lisale lisatakse järgmine rida:
„(Sektor): töötlemiseks ette nähtud puu- ja köögiviljad
(õiguslik alus) Määruste (EÜ) nr 2201/96 ja 2202/96 vastavad artiklid
(Märkused) Pindalatoetus hektari kohta"
Selgitus
Muudatusettepaneku põhjuseks on vajadus muuta teksti selgemaks ning laiendada teatavate määruses (EÜ) 1782/2003 ette nähtud meetmete kohaldamisala.
Muudatusettepanek
122
II LISA PUNKT 4 A (UUS)
VII lisa M a jagu (uus) (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
Bulgaaria
5 394
Tšehhi Vabariik
414
Küpros
274
Malta
932
Ungari
4 512
Rumeenia
1 738
Poola
6 715
Slovakia
1 018"."
Selgitus
Käesolev muudatusettepanek tugineb ettepanekule, millega soovitakse jätta liikmesriikides, kus kohaldatakse ühtset pindalatoetust, töötlemiseks ette nähtud tomatitele tehtav makse ühtse pindalatoetuse kogusummast välja (määruse (EÜ) nr 1782/2003 uus artikkel 143 b) .
Sellel muudatusel poleks mõju eelarvele ja see puudutaks üksnes juba toetussumma hulka arvatud vahendite eraldamist.
Muudatusettepanek
123
II LISA PUNKT 5
VIII lisa „Hispaania rida” (määrus (EÜ) nr 1782/2003)
2008 4 830,954
2008 4 868,312
2009 4 838,536
2009 4 875,894
2010 ja järgnevad aastad 4 840,413
2010 ja järgnevad aastad 4 877,771
Selgitus
Tsitrusviljadele eraldatava toetuse õiglasemaks jaotamiseks liikmesriikide vahel tuleb suurendada Hispaaniale makstavat summat 37,5 miljoni euro võrra.
Olemasolevaid töötlemistoetusi läheb vaja värskete puuviljade turu reguleerimiseks ja madalama kvaliteediga toodetele turustamisvõimaluste leidmiseks.
Komisjoni ettepanek tähendab seega rohkem turule orienteeritud tootjate diskrimineerimist.
Kaheotstarbeliste toodete, nagu näiteks tsitrusviljade töötlemiseks antavat toetust tuleb seetõttu õiglasemalt jagada.
SELETUSKIRI
1.
Puu- ja köögiviljad – strateegiline sektor majanduslikel, territoriaalsetel ja rahvatervisega seotud põhjustel
Puu- ja köögiviljad moodustavad 16,6% 25liikmelise liidu kogu lõplikust põllumajandustoodangust.
Ajavahemikul 2003–2005 tootis EL keskmiselt 38,3 miljonit tonni puuvilju, kusjuures suurimateks tootjateks olid Itaalia ja Hispaania, kelle ühine osalus moodustas üle 50%.
Samal ajavahemikul tootis EL keskmiselt 66 miljonit tonni köögivilju, milles esikoht kuulus Itaaliale (24% kogutoodangust), kellele järgnes Hispaania (19%) ja Prantsusmaa (12%)
Euroopa Komisjoni aprillis 2006 esitatud andmed „ Puu- ja köögiviljasektori põhijooned ELis” . .
Bulgaaria ja eelkõige Rumeenia liitumine on tugevdanud selle sektori olulisust tootmise osas, mis on alates nende liitumisest kasvanud 1,1 miljonit tonni igal aastal.
27liikmeline EL on praegu maailma kolmas puu- ja köögiviljatootja 8,3%lise protsendimääraga Hiina (35%) ja India (10%) järel.
(Ühendusesisene ja - väline) kaubavahetus moodustab 32,6% värskete köögiviljade toodangust ja 54,5% värskete puuviljade (välja arvatud troopilised puuviljad) toodangust, mis kinnitab kaubavahetuse suurenevat olulisust sektori arengus.
Ühenduse turg on peamine sihtmärk, kuna sinna suunatakse 86% köögiviljadest ja 65% puuviljadest (tsitrusviljad kaasa arvatud).
Sellest hoolimata iseloomustab puu- ja köögiviljasektorit rohkem kui tema majanduslik olulisus ühenduse põllumajanduses tema suur mitmekesisus.
Seda tõendab ühise turukorralduse reformi ettepanekus tunnustatud paindlikkuse või subsidiaarsuse kõrge tase, igati õigustatult raportööri arvates.
Esiteks täheldatakse toodete (rohkemal või vähemal määral ühenduse toetust või kaitset kasutavad), viljelusviiside (üheaastased, püsivad, kasvuhoones kasvatatavad kultuurid jne) või tootmise (mahepõllundus, integreeritud tootmine jne) suurt ebaühtlust.
Märgitakse samuti aina suurenevat tarbimisviiside (majapidamises või väljaspool seda tarbitavad tooted, värsked tooted, kasutamiseks ettevalmistatud tooted, töödeldud tooted jne) mitmekesisust ning erinevusi turustamise korras (otsemüük, spetsialiseerunud jaemüüjad, hulgimüük, supermarketid jne).
Põllumajandusstruktuurid sisaldavad samuti olulisi variatsioone vastavalt ettevõtte mõõtmetele ja produktiivsusele, nende spetsialiseerumise tasemele, nende sõltuvusele palgatöötajatest või tootjaorganisatsioonide ja kaubandusliku integratsiooni tasemest.
Lõpuks ei varieeru vähem puu- ja köögiviljade territoriaalne olulisus vastavalt piirkondadele, eelkõige Lõuna-Euroopas, kus sektor ületab 30% kogu põllumajandustoodangust
Algarve’s (Portugal); Andaluusias, Kanaari saartel, Valencia autonoomses piirkonnas, Murcias ja La Riojas (Hispaania); Korsikal, Languedoc-Roussillonis ja Provence-Alpes-Côte d'Azuris (Prantsusmaa); praktiliselt kogu Lõuna-Itaalias (Sitsiilia, Sardiinia, Calabria, Basilicata, Apuulia, Campania, Lazio, Abruzzo); Borsod-Abaúj-Zempleni regioonis (Ungari); Kentis ja Lincolnshire’is (Ühendkuningriik); Zuid-Hollandis (Madalmaad); ja lõpuks kogu Kreeka, Küprose ja Malta territooriumil.. .
Selle territoriaalse spetsialiseerimise kõrge taseme tõttu võivad antud piirkonnad sattuda eelkõige kriisidesse, mis mõjutavad sissetulekuid, ning seda tegurit tuleb võtta kõigepealt arvesse uue ühise turukorralduse väljatöötamisel, eriti mis puudutab uute tootjate sissepääsu, säilitades muude varem deklareeritud toodete ühtse otsemaksete kava.
Puu- ja köögivilja tarbimise langus ELis võrrelduna nõudlusega on tõenäoliselt viimaste aastate kõige üllatavam joon ning see on veelgi üllatavam, kuna tasakaalustatud toitumise olulisust ning selle peamist rolli krooniliste haiguste ennetamisel tunnustavad üldiselt kõik.
Puu- ja köögiviljade tarbimise keskmised tasemed jäävad ühise turukorralduse ja toitumisekspertide soovitustest (ligikaudu 400 g päevas)
Ross, G., Johannsson, L., Kasmel, A. jt (2001): Disparities in vegetable and fruits consumption: European cases from the North and the South.
Public Health Nutirtion, 4:35-43; WHO (2003): Diet, Nutrition and the prevention of Chronic Diseases.
Report of a Joint WHO/FAO Expert Consultation.
Geneva, WHO Technical Report Series 916. väga kaugele.
Vaid mõnedes Vahemeremaades, nagu Kreeka või Itaalia, vastab tarbimine tervisliku toitumise soovitustele, (keskmiselt 500 g päevas).
Kuid isegi nendes riikides tarbivad laiad elanikkonnarühmad jätkuvalt soovitatud eeskirjadele väiksemaid koguseid.
Selle muutuse valguses võib järeldada, et riiklikud ja ühenduse algatused puu- ja köögiviljade tarbimise edendamiseks on ebaõnnestunud ning need tuleb täpsemalt läbi vaadata, püüdes sihtrühmi paremini kindlaks määrata.
On selge, et tarbimise tase riigis sõltub sotsiaalsest klassist ja east.
Teostatud uuringud näitavad kõigi liidu liikmesriikide kohta, et kõige väiksema sissetulekuga majapidamistes tarbitakse ka kõige vähem puu- ja köögivilju
National Institute of Public Health (1999): Disparities in food habits, review of research in 15 European Countries.
Helsinki, Soome. .
Mitmetes Euroopa riikides peaks tarbimist kaks korda suurendama , kui tahetakse saavutada rahvatervise nimel soovitud eesmärke.
Komisjon tunnustas selgesõnaliselt puu- ja köögiviljade olulisust tervisliku toitumise edendamisel, mis võimaldab ennetada ülekaalulisust, rasvumist ja kroonilisi haigusi
Euroopa Komisjon (EÜ) 2005: „ Tervislik toitumine ja kehalise aktiivsuse edendamine: Euroopa mõõde ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel” .
Roheline raamat KOM(2005)637, 8.12.2005. .
Siiski tuleb veenduda, et need kiiduväärsed kavatsused ei jääks tahteavalduse järku ning väljenduksid uue ühise turukorralduse raames konkreetsetes meetmetes, mis on sobivad tagama nende meeldivuse ja kättesaadavuse kõigile elanikkonnarühmadele, alates kõige noorematest.
2.
Habras sektor, millel on struktuurilised probleemid ja mis kannatab kasvava välise surve all, kaasa arvatud turustuse plaanis
Vaatamata oma tootmise tähtsusele ja asjaolule, et ta on maailma teine eksportija (11% kogu kaubavahetusest Ühendriikide järel, kelle vastav näitaja on 17%), on ELi kaubavahetusbilanss puu- ja köögiviljasektoris negatiivne.
Lisaks on tema turg tarbimise ja sissetulekute tasemete tõttu ligitõmbav ning on puu- ja köögiviljade importimiseks maailmas juhtpositsioonil (25% kogu impordist) enne Ühendriike (20%), Jaapanit (12%) ja Kanadat (6%).
Impordi areng kolmandatest riikidest Euroopasse osutub ekspordi arengust palju kiiremaks, eelkõige puuviljade puhul, mis väljendub kaubavahetusbilansi jätkuvate häiretena.
Värskete köögiviljade osas tõusis kaubandusdefitsiit 220 miljonilt eurolt 90. aastate lõpus rohkem kui 500 miljoni euroni 2005. aastal; ning puuviljade (välja arvatud troopilised puuviljad) osas tõusis negatiivne saldo samal perioodil 6,5 miljardilt eurolt 8,8 miljardi euroni.
See olukord väljendub toodete kasvavas impordis lõunapoolkeralt (Uus-Meremaa, Lõuna-Aafrika, Tšiili, Argentiina jne) ning Vahemere lõunapoolsetest riikidest (Türgi, Maroko jne), mis saavad regulaarselt toetust lisasoodustuste näol.
See väliskonkurents, mis on kasvanud sektoris, mille puhul ühine turukorraldus võib arvestada vaid nõrga sisemise toetusega (4,1% eelarverubriigist 1a 2005. aastal) ning mille stabiilsus sõltub peamiselt piirihindade tõhususest, süvendab tootjatele makstud hindade pidevat langust.
Nimetatud olukord väljendub erinevate tegurite ühises mõjus: toodete kerge riknevus ning nende suur tundlikkus kliimamuutuste vastu, mis väljendub hinnatasemete olulistes kõikumistes; eespool nimetatud nõudluse langus, mida iseloomustab lisaks tugev hooajalisus ja toitumisharjumuste kiire muutumine (lõunapaus väljaspool kodu, valmistoidud, kiirtoitlustus jne), mis viib puu- ja köögiviljade järkjärgulise asendamiseni igapäevases toitumises muude toodetega; ning lõpuks omamaise tootmise jätkuva tõusu mõju teatavatele juba praegu küllastunud turgudele.
Sellest tulenev turgude tasakaalustamatus tingib tasuvuse vähenemise aina kasvavale arvule tootjatele.
Selles kontekstis täheldatakse, et kehtivas ühises turukorralduses sätestatud vahendid ei ole suutelised ennetama ja/või reguleerima sissetulekuid korduvalt mõjutavaid kriise , mille all kannatab suur hulk puu- ja köögiviljasaakidest.
Muude sektorite saadud toetustele analoogsete otsemaksete puudumisel on sätestatud turgude meetmed (koos liiga jäikade kõrvaldamishindadega) ning tootjaorganisatsioonide meetmed nende rakenduskavade raames võimetud vastu seisma tõsistele kriisiolukordadele.
Teisest küljest teravnevad puu- ja köögiviljasektoris sissetulekuid mõjutavad kriisid sektori erilise iseloomu ja selle sügavate struktuuriliste puuduste tõttu , mida ühine turukorraldus ei ole samuti aidanud lahendada.
Toome viimaste hulgas esile: kulude tõus, alates kasvavatest nõudmistest jälgitavuse, turustamise ja tööjõu valdkonnas tulenevatest kuludest, millele lisandub kõrge palgatööjõust sõltuvuse tase, mis puudutab eelkõige saagikoristust ja koristusjärgset töötlemist, mis sotsiaalse ja maksuühtlustamise puudumisel ühenduse tasandil väljendub konkurentsi kahjustustes ühtse turu raames; liigne suunatus siseturgudele, mis seisavad silmitsi, nagu eespool näidatud, kasvava välissurvega konkurentsi osas; väikeettevõtete ülekaal, eelkõige lõunaosas ja puuviljasektoris; ning lõpuks – vaatamata pakkumise valdkonnas saavutatud edule tootmissektorit iseloomustav kaubanduse hajusus, mis peaaegu ei võimalda pidada võrdsetel tingimustel kaubandusläbirääkimisi väga kontsentreeritud turustamisega, ning mis hüpermarketite ja kesksete hankekohtade tõttu ei ole enam lihtne side tootja ja kliendi vahel, et muutuda hindade juhtimise teguriks kogu ketis.
Üleilmastunud turustamine, soovides näidata, et on tarbijate huvide peamine tagatis, kontrollib juba praegu müügivõimalusi nii riigi- ja ühenduse piiride sees kui väljaspool neid oma kesksete hankekohtade ja logistikakeskuste abil.
Praegu tagavad hüpermarketid Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaades, Ühendkuningriigis või Skandinaaviamaades 70%–90% puu- ja köögiviljade jaemüügi.
Lõuna-Euroopa riikides on suured turustuskeskused, vaatamata madalatele protsendinäitajatele, viimastel aastatel samuti kiiresti arenenud.
Samasugust nähtust täheldatakse uutes liikmesriikides, kus need on siiski hilisemad nähtused, kuna saavad alguse 90. aastate teisel poolel.
Sellest tuleneb hulgimüügi jätkuv välistamine, mis muutub teisejärguliseks vahendiks, turuosa kasvav kaotus traditsiooniliste väikeste jaemüüjate kahjuks ning pidev tootjaorganisatsioonidele avaldatav surve, et nad sõlmiksid rangelt tarnelepingud, saamata vastutasuks arvestada hindadega, mis võimaldaksid katta kasvavad tootmiskulud.
Lisaks muudavad suured turustuskeskused tänu oma ostujõule kehtivat kaubandustava läbi suuremahulise nõudluse, kohaletoimetamise kuupäevast kinnipidamise täpsuse, kindlaksmääratud ja püsivate kvaliteedistandardite, aina laiemate turustuse ajakavadega seotud laia mitmekesise tootevaliku ning lõpuks igakülgsete lisateenuste tagamise teel.
Suurtele turustuskeskustele on puu- ja köögiviljad olulise tähtsusega, kuna see on sektor, mis võimaldab neil kohaldada diferentseerimise strateegiaid ja reguleerida seega müügipunktide külastamise sagedust.
Selles kontekstis tuleb rõhutada tootja- ja tarbijahindade erinevat arengut .
Põhimõtteliselt määratakse puu- ja köögiviljade hinnad kindlaks turgude olukorda peegeldavate tingimuste alusel, mis sõltuvad peamiselt pakkumise ja nõudluse vahelisest tasakaalust.
See selgitab nende suurt ebastabiilsust vastavalt hooajal registreeritud kliimatingimustele, konkurentsile või toodete kattumisele, välistoodangu tõhusale olemasolule ning isegi müügiedenduskampaaniatele, mis on otsustavad müügikettide käikulaskmisel.
Teisest küljest esindavad põllumajandustoodete hinnad üha kitsamat osa kogu müügiks pakutava lõpptoote tootmiskuludest.
Töötlemise, turustamise ja levitamise kulude olulisus kasvab, mis aitab selgitada koondandmetes tuvastatud madalat korrelatsiooni.
Asjaolu, et puu- ja köögiviljade jaehinnad kasvavad jätkuvalt, tugevdab loomulikult nende kalli toote mainet ning vähendab järelikult nende esinemist majapidamise ostukorvis perekondade ostujõu kõikumise korral.
See areng esineb vähemalt kõige väljakujunenumatel riiklikel turgudel ning mitte näiteks uute liikmesriikide turgudel, kus puu- ja köögiviljade tarbimise algsete väga madalate tasemete tõttu täheldatakse nõudluse ja kaubavahetuse pidevat tõusu (eelkõige näiteks tsitrusviljade osas, mille puhul puudub omamaine toodang).
3.
Ühise turukorralduse reformi ettepanek puu- ja köögiviljasektoris ning raportööri seisukoht
Euroopa Parlamendil oli võimalus kiita hiljuti heaks kaks resolutsiooni puu- ja köögiviljasektori kohta komisjoni kahe aruande alusel nõukogule ja Euroopa Parlamendile
KOM(2004)549, 10.8.2004 ja KOM(2006)345, 28.6.2006. : esimene, mis on vastu võetud 3. mail 2005, puudutas puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamist
Resolutsioon P6_TA(2005)0714 , 3.5.2005, omaalgatusliku raporti 2004/2193/INI / A6‑0121/2005 põhjal. ning teine, mis on vastu võetud 12. oktoobril 2006, olukorda töötlemiseks ettenähtud marjade ja kirsside sektoris
Resolutsioon P6_TA-PROV(2006)0420 , 12.10.2006, omaalgatusliku raporti 2004/2193/INI põhjal. .
Siiski ei ole komisjoni õigusloomega seotud ettepanek lihtsalt ühise turukorralduse lihtsustamine, nagu oleks võinud algselt arvata:
‑ See muudab paindlikumaks ja tugevdab tootjaorganisatsioone edendavat korda, tehes neist uue ühise turukorralduse tuumiku nii pakkumise juhtimise kui müügiedendamise tasandil.
Selles kontekstis langeb kogu vastutus turgude tulevase reguleerimise valdkonnas nendele organisatsioonidele, kellel on võimalus kaasata oma rakenduskavadesse uusi kriisijuhtimise vahendeid.
‑ See integreerib kõik töödeldud toodete olemasolevad toetused ühtsesse otsemaksete kavasse , välistamata siiski, et puu- ja köögiviljakasvatuseks mõeldud pindalasid võib käsitleda kui abikõlblikke ning järelikult minna üle toetuse saamise õigusele.
‑ See tugevdab ühise turukorralduse keskkonnaaspekte, lisades ühtsed otsemaksed, mis võimaldavad nii tingimusi käsitlevate eeskirjade kohaldamist kui ka põllumajanduse keskkonnameetmete tugevdamist rakenduskavade raames.
‑ Lõpuks võetakse sellega kohustus toetada see puu- ja köögiviljade tarbimist , eelkõige laste ja täiskasvanute puhul, et parandada toitumisharjumusi ja olla seega vastavuses Maailma Tervishoiuorganisatsiooni toitumisalaste soovitustega, et vähendada krooniliste haiguste riske.
Uus ühine turukorraldus sisaldab lisaks nelja põhimõtet : a) eelarve sõltumatus minevikust, mis tähendab, et praktiliselt ei parandata olemasolevaid rahastamise madalaid tasemeid; b) maksimaalset paindlikkust või subsidiaarsust juhtimises, jättes lõpliku otsuse tegemise laiaulatuslikes küsimustes siiski liikmesriikidele, et nad võiksid kohandada uut toetusraamistikku oma struktuurilistele eripäradele; c) uute liikmesriikide integreerimist nii, et see võimaldaks meetmete erikohandust toodangu tegelikule olukorrale; ning d) kuigi ühtegi muudatust ei teostata väljaspool ühtset turukorraldust, tugevdatakse ELi positsiooni kaubandusläbirääkimiste plaanis , võrreldes praegu ühtses turukorralduses käivate läbirääkimistega, vähendades märkimisväärselt „kollasesse kasti” kuuluvaid meetmeid „ rohelise kasti” kasuks sisetoetust käsitleva peatüki raames, ning kõrvaldades täielikult toetused (juba praegu väga väikesed) ekspordi edendamist käsitleva peatüki raames.
Raportööri hinnangul on ettepanek aktsepteeritav alus , mida võib siiski korrigeerida ja parandada teatud aspektides.
Selles tähenduses tuleb nüansseerida teatud üldiseid põhimõtteid ja pakkuda erinevaid muudatusettepanekuid õigusloomega seotud tekstile.
Kuna vastavad selgitused sisaldavad vajalikke selgitusi, piisab siinkohal pakutud muudatusettepanekute põhitelgede näitamisest:
a) Eelarve sõltumatus .
Ühise turukorralduse eelarvet suurendatakse veidi, 20 miljoni euro võrra, et integreerida eriline pindalatoetus kirssidele ja marjadele vastavalt parlamendi 12. oktoobri 2006. aasta resolutsioonile.
Raportöör on veendunud, et see tõus on täielikult õigustatud, võttes arvesse puu- ja köögiviljasektori rahastamise madalaid tasemeid, võrreldes tema toodanguväärtusega.
Vastutuse osas ei ole enam ette uute nähtud selle tõstmist, võtmaks arvesse asjaolu, et mis tahes muudatus kahjustaks Euroopa Liidu muid tootjaid, kelle jaoks on piirmäärad rangelt kindlaks määratud finantsperspektiivi 2007–2013 raames.
Vastukaaluks ei välistata määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 42 sätestatud riikliku reservi ühe osa kasutamist 0,5%lise ülemmäära piires.
b) Eritoetus uutele liikmesriikidele .
Lisaks kirsside ja marjade toetusele, mida saavad vaid uued liikmesriigid, lisatakse nendes liikmesriikides tootjaorganisatsioonide tunnustamist puudutavad erisätted.
c) Ühtse otsetoetuse kava kohaldamine puu- ja köögiviljasektoris .
Võttes arvesse turgude ja struktuuride tasakaalustamatuse ohtu puu- ja köögiviljasektoris, on hädavajalik säilitada puu- ja köögiviljakasvatamiseks mõeldud maatükkide suhtes kehtiv kord, mida järelikult ei või määrata ühekski muuks põllumajandustegevuseks, kuni ei ole teostatud selle otsuse mõjude täpset hindamist vastavalt Euroopa Kohtu värskele kohtupraktikale.
Töödeldud puu- ja köögiviljade toetuste osas on raportöör samuti veendunud, et kuna tegemist on kahesuguse kasutusega toodanguga ning võttes arvesse toodangust laiaulatusliku loobumise ohtu, kui see jaotataks tõesti osadeks, on vaja jälgida, et liikmesriigid kehtestaksid toodangu osas pähklitele analoogse pindalatoetuse.
Raportöör on veendunud, et see uus toetus, mille kogusumma oleks võrdne praeguste töötlemistoetustega, võimaldaks vältida tehaste mis tahes tarnehäireid, vastates ühise turukorralduse nõuetele niivõrd, kui see soodustaks liigendamist ja langeks kokku „sinise kasti” raamistikuga.
d) Rakenduskavad .
Raportöör esitas erinevad tehnilise iseloomuga muudatusettepanekud vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele juhtimises, mis võimaldab suurendada kuni 6% turustatud toodangu väärtuse piirmäära tootjaorganisatsioonide puhul, kes on varem toetust saanud, et tagada toetuste samad tasemed ja soodustada pakkumise koondumist, mis on uue ühise turukorralduse peamine eesmärk.
Tehakse samuti ettepanek suurendada eelarveid, tõstes 60% võrra ühenduse panust rakendusfondidesse.
Lõpuks tehakse ettepanek tugevdada sätteid, mis tagavad läbi maaelu arengu programmide ja rakenduskavade toimuva topeltrahastamise puudumise.
e) Riskijuhtimine .
Kuigi võib tunduda sobiv, et tootjaorganisatsioonid katavad riskijuhtimise kulud ise läbi oma rakenduskavade, antakse neile üle teatud pädevused (näiteks edendamise, teavitamise ja koolituse valdkonnas), mis sisalduvad juba rakenduskavade üldistes eesmärkides ning peavad olema püsiva ning mittepunktuaalse iseloomuga.
Lisaks võivad liikmesriigid tõsise kriisi korral luua kindlustusfondi, mida võivad kasutada kõik tootjad, vaatamata sellele, kas nad on tootjaorganisatsioonide liikmed.
Nimetatud fondi võib, nagu eespool märgitud, osaliselt rahastada määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 42 sätestatud riikliku reservi summadest 0,5%lise ülemmäära piires.
7.5.2007
rahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad ja muudetakse teatavaid määrusi
( KOM(2007)0017 – C6‑0075/2007 – 2007/0012(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Béla Glattfelder
LÜHISELGITUS
Puu- ja köögiviljasektori ühise turukorralduse reform tuleb õigel ajal, rohkem kui 10 aastat pärast viimast läbivaatamist, kontekstis, mida iseloomustavad mitmed olulised arengud, nagu näiteks ühise põllumajanduspoliitika reform aastatel 2003 ja 2004, Doha arengukava käsitlevad käimasolevad läbirääkimised ja ELi finantsperspektiivide 2007–2013 elluviimine.
Arvamuse koostaja toetab komisjoni ettepanekus kajastuvat üldist lähenemisviisi, mille eesmärk on muuhulgas muuta tootjaorganisatsioonid tõhusamaks ja ligitõmbavamaks, et parandada sektori konkurentsivõimet.
Väliskaubanduse aspektide (piiril kehtiva hinna süsteem, tariifikvoodid, käivituskogused...) osas on komisjon otsustanud olemasolevat õigusraamistikku mitte käsitleda, kuna Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimised jätkuvad ning nende tulemused ei ole veel teada.
Komisjon on teinud sellest hoolimata ettepaneku kaotada kõnealuses sektoris kõik eksporditoetused, pidades silmas nende väidetavat vähenenud rolli ja majanduslikku mõju.
Arvamuse koostaja on nõus sellega, et „kauplemissüsteem (puu-ja köögiviljasektoris) peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel” (ettepaneku põhjendus 23).
Kontekstis, mida iseloomustab märkimisväärne väliskaubanduse puudujääk kõnealuses sektoris, kolmandate riikide suurenenud konkurents nii ELis kui maailma turgudel ja ühenduse eelisõiguse kadumine vabakaubanduslepingute rakendamise kaudu, poleks Euroopa Liidust siiski arukas nimetatud olemasolevatest kohustustest mööda vaadata.
Esimese välja pakutud muudatusettepaneku eesmärk on tugevdada ELi suutlikkust reageerida liigsest impordikonkurentsist tingitud kriisidele, hõlbustades artikli 13 erikaitseklausli käivitamist.
Seepärast teeb arvamuse koostaja ettepaneku kõrvaldada teatavad tingimused, mis ei ole kohustuslikud WTO põllumajanduslepingu artikli 5 sõnastuse kohaselt.
Teise välja pakutud muudatusettepaneku eesmärk on lihtsalt säilitada võimalus anda eksporditoetusi seal, kus see puu- ja köögiviljasektoris vajalik on, seni kuni EL ei ole WTO raames võtnud kindlat (st ametlikku ja tingimusteta) kohustust sellised toetused kõrvale jätta.
Majanduslikust vaatenurgast ei ole arvamuse koostaja nõus komisjoni oletusega, et sellised toetused ei ole enam kasulikud.
Arvestades konkurentsi tihedust maailma turgudel kõnealuses sektoris ja tõsiasja, et mitmed teised suuremad osalejad kasutavad sellist või sarnast tüüpi toetusi, võib igal ELi ettevõtjatele antaval toetusel, isegi minimaalsel, olla tähtsust.
Kuid mis veelgi tähtsam – arvamuse koostaja on mures sellepärast, et selline ühepoolne ja eeldatav eksporditoetuste likvideerimine võib anda meie läbirääkimiste partneritele WTOs vale signaali, toetada neid nende püüdluses võtta kõikide ELi eksporditoetuste lõplikku likvideerimist enesestmõistetavana, ja minna (teiste toetuseliikide likvideerimisega) vastuollu paralleelsuse põhimõttega, mis sisaldub Hongkongi ministrite deklaratsioonis, kuid mis ei ole veel saanud konkreetset tõlgendust.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
PÕHJENDUS 28 A (uus)
(28 a) Toetada tuleks kolmandate riikidega peetavate taimetervise protokolli läbirääkimiste kooskõlastamist ühenduse tasandil puu- ja köögivilja ekspordi osas.
Selgitus
Mitmepoolsel tasandil (läbi Maailma Kaubandusorganisatsiooni) ja läbi kahepoolsete lepingute (Mehhiko, Tšiili, Vahemeremaadega jne) tehtud jõupingutused ei ole siiani toonud lahendust taimetervisega seotud tõketest põhjustatud probleemile ühenduse põllumajandustoodete väljaveo osas.
See tuleneb sellest, et taimetervise protokolle puudutavate läbirääkimiste pidamine on endiselt ainult liikmesriikide ametivõimude vastutusalas.
Oleks asjakohane, kui komisjon saaks seda teha koostöös liikmesriikidega.
Muudatusettepanek
2
PÕHJENDUS 28 B (uus)
(28 b) Praeguses etapis on asjakohane säilitada eksporditoetused, mis on jätkuvalt kasulik vahend ühenduse puu- ja köögivilja eksportimise suurendamiseks teatud kolmandatesse riikidesse.
Selgitus
Eksporditoetused ja turult kõrvaldamised on kaks vahendit, mida kasutatakse puu- ja köögiviljaturu praeguse ühise korralduse haldamiseks.
Eksporditoetuste täielik ja kohene kaotamine võiks destabiliseerida kohalikud turud teatud puu- ja köögiviljade osas.
Seetõttu tuleb olla ettevaatlik.
Kõige olulisem on oodata ära selles küsimuses tehtava mõju-uuringu järeldused, mis peaksid valmima 2007. aasta lõpus.
Muudatusettepanek
3
ARTIKLI 31 LÕIGE 2
2.
Täiendavaid imporditollimakse ei kehtestata, kui import tõenäoliselt ühenduse turgu ei häiri või kui nende mõju oleks kavandatava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne.
välja jäetud
Selgitus
Ettepaneku artiklis 31, nagu ka määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklis 33, on sätestatud mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru raames sõlmitud põllumajanduslepingu artikli 5 kohaselt erikaitseklausel.
Lõige 2 läheb siiski kõnealuse lepingu alusel sätestatud tingimustest kaugemale ja muudab erikaitseklausli käivitamise liiga raskeks.
Puu- ja köögiviljasektori teatavate tootjate kaitsetus ülemäärasest impordikonkurentsist põhjustatud kriiside suhtes õigustab asjaolu, et EL kasutab WTO eeskirjade kohaseid kaitsevõimalusi täielikult ära, kehtestamata lisatingimusi.
Muudatusettepanek
4
V JAOTISE III peatüki II A jao (uus) ARTIKKEL 37 A (uus)
II A JAGU
Eksporditoetused
Artikkel 37 a
Eksporditoetuste kinnitamine ja andmine
1.
Ulatuses, mis on vajalik, et võimaldada määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete majanduslikult tasuvate koguste eksporti, võttes aluseks toodete hinnad rahvusvahelisel turul, kuid piirides, mis on esitatud asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutes, võidakse nende hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.
2.
Koguste määramiseks, mida võib eksportida eksporditoetusega, rakendatakse meetodit, mis:
a) on kõige sobivam toote omaduste ja asjaomase turusituatsiooni seisukohalt, võimaldab olemasolevate vahendite kõige tulemuslikumat kasutamist ning võtab arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja korraldust, tegemata siiski vahet suur- ja väikeettevõtjate vahel;
b) on haldusnõuete seisukohalt ettevõtjate jaoks kõige vähem koormav;
c) väldib igasugust vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel.
3.
Toetused on kogu ühenduses ühesuurused.
Vajaduse korral, arvestades rahvusvahelise kaubanduse olukorda ja teatavate turgude erinõudmisi, võib eksporditoetus konkreetse toote puhul varieeruda olenevalt selle sihtkohast.
Toetused määratakse määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklis 46 sätestatud korras.
Toetused määratakse korrapäraste ajavahemike järel.
Komisjon võib korrapäraste ajavahemike järel määratud toetusi vajaduse korral ajavahemike järel omal algatusel või liikmesriigi taotluse põhjal muuta.
4.
Toetuste summade määramisel võetakse arvesse järgmist:
a) senist olukorda ja võimalikke suundumusi, pidades silmas:
– puu- ja köögivilja hindu ning kättesaadavust ühenduse turul;
– puu- ja köögivilja hindu rahvusvahelisel turul;
b) turustuskulusid ning minimaalseid transpordikulusid ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, samuti kõnealuse kauba sihtkohariiki edasisaatmise kulusid;
c) kavandatava ekspordi majanduslikku mõju;
d) asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutes esitatud piiranguid.
5.
Lõikes 1 osutatud hinnad ühenduse turul määratakse kindlaks ekspordi seisukohast kõige soodsama hinna põhjal.
Lõikes 1 osutatud maailmaturuhinnad määratakse kindlaks, võttes arvesse:
a) kolmandate riikide turgudel registreeritud hindu;
b) kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast päritoluriigist kolmandasse sihtkohariiki;
c) eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu;
d) vaba pakkumishinda ühenduse piiril.
6.
Toetusi antakse ainult taotluse ja vastava ekspordilitsentsi esitamise korral.
7.
Kohaldatakse toetuse summat, mis kehtis litsentsi taotlemise päeval, ja diferentseeritud toetuse korral kohaldatakse toetuse summat, mis kehtib kõnealusel päeval:
a) litsentsil osutatud sihtkoha puhul või
b) tegeliku sihtkoha puhul, kui see erineb litsentsil näidatud sihtkohast.
Sel juhul ei tohi kohaldatav summa ületada litsentsil näidatud sihtkoha puhul kohaldatavat summat.
Käesolevas lõikes sätestatud paindlikkuse kuritarvitamise vältimiseks võib võtta sobivaid meetmeid.
8.
Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete puhul, mille eest makstakse toetust toiduabiprogrammide alusel, võib lõiked 6 ja 7 määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklis 46 sätestatud korras kõrvale jätta.
9.
Toetuse saamiseks tõendatakse, et:
- kõnealused tooted on ühendusest eksporditud,
- tooted on pärit ühendusest ja
- diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille suhtes oli määratud toetus, ilma et see piiraks lõike 7 punkti b kohaldamist.
Sellest reeglist võidakse teha erandeid määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklis 46 sätestatud korras, kui sätestatakse tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi.
10.
Asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste piirangute järgimine tagatakse ekspordilitsentsidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodiks ja kohaldatakse asjaomaste toodete puhul.
Pidades silmas mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest tulenevate kohustuste täitmist, ei tohi võrdlusperioodi lõppemine mõjutada ekspordilitsentside kehtivust.
11.
Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, kaasa arvatud sätted eraldamata või kasutamata ekspordiks mõeldud koguste ümberjagamise kohta, võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklis 46 sätestatud korras.
Selgitus
Isegi juhul, kui mõned (vähemtähtsaid) eelarvelised kaalutlused võivad rääkida eksporditoetuste kaotamise kasuks puu- ja köögiviljasektoris, ei tundu selline ühepoolne ja ennetav toetuste kaotamine WTO läbirääkimiste praegust seisu arvesse võttes olevat ei poliitiliselt ega majanduslikult mõistlik.
Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on pikendada määruses (EÜ) nr 2200/96 artiklis 35 sätestatud eksporditoetuste süsteemi kohaldamist seni, kuni Doha arengukava lõpptulemus selle kaotamist õigustab.
Muudatusettepanek
5
ARTIKLI 40 PUNKT 1
Artikli 1 lõike 2 tabeli rida 21 a (uus) (määrus (EÜ) nr 2200/96)
0813 20 00 Mustad ploomid
Selgitus
Mustad ploomid läbivad kaheetapilise töötlemise: kuivatamise, mille teostab tootja, ja töötlemise, mille teostab töötleja.
Kuivatamise järel on tootel sama tollinomenklatuuri number mis töödeldud mustadel ploomidel.
Konkreetse kaasamiseta määrusesse (EÜ) nr 2206/96 ei saaks mustade ploomide kui põllumajandustoote suhtes kohaldada sätteid, mis puudutavad turustusnorme, tootjaorganisatsioone, tootmisharudevahelisi organisatsioone jne.
MENETLUS
Pealkiri
Puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad
Viited
KOM(2007)0017 - C6-0075/2007 - 2007/0012(CNS)
Vastutav komisjon
AGRI
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
INTA
13.3.2007
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Béla Glattfelder
28.2.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
21.3.2007
11.4.2007
Vastuvõtmise kuupäev
7.5.2007
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
8
6
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Françoise Castex, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Caroline Lucas, Erika Mann, Helmuth Markov, Georgios Papastamkos, Tokia Saïfi, Zbigniew Zaleski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Eugenijus Maldeikis, Margrietus van den Berg
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Brian Simpson
MENETLUS
Pealkiri
Puu- ja köögiviljasektori erieeskirjad
Viited
KOM(2007)0017 - C6-0075/2007 - 2007/0012(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
16.2.2007
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
AGRI
13.3.2007
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
INTA
13.3.2007
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
María Isabel Salinas García
5.4.2004
Arutamine parlamendikomisjonis
21.3.2007
11.4.2007
8.5.2007
Vastuvõtmise kuupäev
8.5.2007
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
37
2
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Vincenzo Aita, Peter Baco, Katerina Batzeli, Thijs Berman, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Dumitru Gheorghe Mircea Coşea, Joseph Daul, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Bogdan Golik, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Atilla Béla Ladislau Kelemen, Heinz Kindermann, Vincenzo Lavarra, Véronique Mathieu, Rosa Miguélez Ramos, Neil Parish, Radu Podgorean, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Csaba Sándor Tabajdi, Witold Tomczak, Donato Tommaso Veraldi, Janusz Wojciechowski, Andrzej Tomasz Zapałowski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Alejandro Cercas, Hynek Fajmon, Ilda Figueiredo, Gábor Harangozó, Jan Mulder, James Nicholson, Zdzisław Zbigniew Podkański, Teresa Riera Madurell, Armando Veneto
