LÕPLIK
A6-0177/2005
2.6.2005
VAHERAPORTI PROJEKT
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
(KOM(2004)0492 - 2004/0163(AVC))
Regionaalarengukomisjon
Raportöör:
Konstantinos Hatzidakis
PE 355.471v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................9
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS.......................................................................................14
EELARVEKONTROLLIKOMISJONI ARVAMUS.................................................................19
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS.........................................................24
KESKKONNA-, RAHVATERVISE- JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS ........42
KALANDUSKOMISJONI ARVAMUS...................................................................................46
TRANSPORDI- JA TURISMIKOMISJONI ARVAMUS........................................................51
NAISTE ÕIGUSTE JA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE KOMISJONI ARVAMUS.........56
MENETLUS..............................................................................................................................61
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
( 2004/0163(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse nõukogu määruse ettepanekut, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ( KOM(2004)0492 – 2004/0163(AVC) );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 161;
– võttes arvesse 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kolmanda aruande kohta
ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1000. ;
– võttes arvesse kodukorra artikli 75 lõiget 3;
– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni vaheraportit ja eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, kalanduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6-0177/2005 ),
1. leiab, et määruse eelnõu on üldiselt kooskõlas 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooniga, seega ei toeta enam otseselt komisjoni ettepanekuid, vaid viidates arutelule nõukogus, kutsub komisjoni ja nõukogu üles arvestama järgnevate soovitustega;
2. palub, et millal iganes edaspidi viidatakse majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, viidataks lisaks ka territoriaalse ühtekuuluvuse kontseptsioonile, ning et selle uue kontseptsiooni arendamisele pöörataks erilist tähelepanu;
3. lükkab tagasi kõik märkimisväärsed muudatused komisjoni ettepaneku üldisesse ülesehitusse ja eriti kõik katsed täielikult või osaliselt taasriigistada ühenduse regionaalpoliitika (jaotis 1);
4. lükkab tagasi mistahes katsed vähendada piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi suurt tähtsust ning kiidab heaks asjaolu, et eesmärk keskendub kättesaadavusele, teadusuuringutele ja arendustegevusele, haridusele ja koolitusele, tööhõivele ja sotsiaalsele kaasatusele ning infoühiskonnale; nõuab, et need prioriteedid seotaks tihedalt teiste ühenduse programmide ja poliitikatega ning eriti Lissaboni strateegiaga;
5. nõuab, et nn naturaalse mõju piirkondade toetuskõlblikkuse pikendus kehtiks ka lähenemise eesmärgi meetmete puhul, ilma et suurendataks nendele piirkondadele eraldatud ühenduse vahendeid (artikli 6 lõige 2);
6. rõhutab, kui oluline on Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kolmeosaline struktuur, mis hõlmab rahvusvahelist, piiriülest ja piirkondade vahelist koostööd; nõuab seega piirkondade vahelise koostöö lisamist nimetatud eesmärgi eraldi osana sarnaselt praegusele INTERREG IIIc programmile;
7. usub, et Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi üldeelarve peab säilima, ning tervitab asjaolu, et komisjoni ettepanekule piiriülese koostöö kohta omistati sedavõrd suur tähtsus;
8. on vastu 150 km piirangu meelevaldsele kehtestamisele piiriülese koostöö programmideks sobivate merepiirkondade määratlemisel ning nõuab erimeetmete võtmist, et tagada ELi territooriumi äärealadele võimalused nendes programmides osaleda;
9. on vastu partnerluspõhimõtte nõrgestamisele, nagu oli ette nähtud algupärases ettepanekus, eriti programmide strateegilise planeerimise ja kontrolli osas; nõuab eriti asjakohaste asutuste nimekirja pidamist (artikli 10 lõike 1 taane c);
10. kutsub liikmesriike üles tugevdama sidemeid piirkondlike, kohalike ja linnades asuvate partneritega, et kasutada võimalikult hästi ära nende eriteadmisi programmide ettevalmistamise ja elluviimise kohta; pooldab seega võimu suurimat võimalikku detsentraliseerimist, et vältida liigset halduskoormust (artikkel 10);
11. nõuab meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtte laiendamist, et vältida sool, rassil või etnilisel päritolul, religioonil või usul, puudel, vanusel või seksuaalsel sättumusel põhinevat diskrimineerimist, ning eriti et puuetega inimeste juurdepääsetavus oleks fondist saadava toetuse eeldus ja et seda jälgitaks fondide kasutamise eri etappides (artikkel 14);
12. nõuab, et fondide hindamisel lisataks näitajad meeste ja naiste võrdsuse, sotsiaalse kaasatuse ning diskrimineerimise kõikide vormide vastu võitlemise edendamisel saavutatud edusammude kohta;
13. nõuab, et järjekindlalt lükataks tagasi kõik katsed piirata esitatud finantsraamistikku, sealhulgas koguvahendeid ja vahendite jaotamist erinevate eesmärkide ning nende osade vahel; on sellest hoolimata seisukohal, et komisjoni pakutud summad vahendite jagamiseks erinevate eesmärkide vahel on huvide seisukohast tasakaalus (artiklid 15 kuni 22);
14. on seisukohal, et arvestades paljude piirkondade vajadust ELi rahastamise järele uue programmiperioodi käigus, tuleks kõik ühtekuuluvuspoliitikale eraldatud vahendid kulutada selle eesmärgi saavutamiseks; nõuab seega võimalust N+2 reegli tõttu kasutamata jäänud vahendite taaskasutamiseks allrubriigi 1b raames piirkondadele, mis on võimelised neid omandama tulemuslikkuse ja õigluse põhimõtete alusel;
15. nõuab eraldi kompensatsioonimehhanismide loomist nendele piirkondadele või liikmesriikidele, mida tabavad olulised rahalised kaotused finantsvahendite jagamist käsitleva komisjoni ettepaneku elluviimise tõttu;
16. on seisukohal, et kui järgmine finantsperspektiiv on vastu võetud, komisjon kas kinnitab määruse ettepanekus sätestatud summad või esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule heaks kiitmiseks korrigeeritud summad, tagades seega vastavuse piirmääradele;
17. juhib tähelepanu asjaolule, et fondidele kehtivad finantsmääruse sätted, ning rõhutab, kui vajalik on, et komisjon ja liikmesriigid järgiksid läbipaistvuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise reegleid;
18. nõuab, et säilitataks selged ja arusaadavad ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegilised suunised, mis tuleb vastu võtta kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 161 sätestatud korraga; samuti nõuab vaheläbivaatuse läbiviimist vastavalt nimetatud korrale, kui Euroopa põhiseaduse leping ei ole jõustunud, kui see aga jõustub, peab kohaldama artiklit III-223, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi osalemist õigusloomealases kaasotsustamises (artikkel 23 ja artikkel 24);
19. nõuab, et artikli 23 lõikesse 3 lisataks otsused üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kohta (otsus nr 884/2004/EÜ ning otsus nr 1692/96/EÜ);
20. nõuab, et üldmäärus oleks tugevamalt seotud Euroopa säästva arengu strateegiaga (artikkel 23); nõuab, et liikmesriigid näitaksid riiklikus strateegilises raamistikus, kuidas nad plaanivad rahastada keskkonnavajadusi, eriti toetada Natura 2000 võrgustikku, rakendada vee raamdirektiivi ning saavutada Kyoto eesmärke – kas ühenduse ressurssidest või omavahenditega (artikkel 25);
21. kordab nõuet anda tasakaalustatud ja õiglast rahalist abi piirkondadele, mis kannatavad alaliselt tõsiste looduslike, klimaatiliste või demograafiliste raskuste käes, nagu saared, mägised piirkonnad ja piirialad ning hõreda asustusega piirkonnad, eriti aga liidu väga hõredalt asustatud põhjaalad (põhjendus 12); nõuab temaatiliste ja territoriaalsete prioriteetide hulka viite lisamist nimetatud aladele, mida tuleb täpsustada riikliku strateegilise raamistiku strateegia osas (artikkel 25);
22. nõuab, et uued liikmesriigid Malta ja Küpros saaksid kohast rahalist toetust saarelisuse, perifeersuse ja võrdse kohtlemise põhimõtte alusel, tänu millele neil oleks võimalik tegelda spetsiifiliste probleemidega, millega neil kui Euroopa Liidu äärealadel asuvatel saartel tuleb silmitsi seista;
23. toetab komisjoni ettepanekut äärepoolseimatele piirkondadele suunatud eritegevuse kohta 1,1 miljardi euro ulatuses, nagu ka võimalust rahastada tegevusabi, nagu on sätestatud Euroopa Regionaalarengu fondi käsitleva määruse eelnõu artiklis 11; nõuab, et järgitaks täielikult EÜ asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 sätestatud nõuet kohelda äärepoolseimaid piirkondi (sh piirkonnad, mille SKT on juba tõusnud üle 75% ühenduse keskmisest) erijuhtumina seoses nende juurdepääsuga struktuurifondidele;
24. nõuab, et säilitataks riiklik strateegiline raamistik, mis on ette valmistatud tihedas koostöös artiklis 10 osutatud partneritega ja mille kohta komisjon langetab otsuse partnerluse raames peetavatel läbirääkimistel (artikkel 26);
25. nõuab, et lisataks riikliku strateegilise raamistiku läbivaatamise võimalus (artikkel 26);
26. nõuab strateegilise järelevalve lihtsustamist nii, et liikmesriigid ja komisjon esitaksid iga kahe aasta järel aruande (artiklid 27 ja 28); nõuab sellest tulenevalt, et iga kahe aasta järel korraldaksid Euroopa Parlament, komisjon, regioonide komitee ja liikmesriigid strateegilise arutelu (artikkel 29);
27. nõuab, et rakenduskavade rahastamisel ainult ühest fondist suurendataks ERFist ja ESFist rahastatavate meetmete, mis kuuluvad teise fondi kohaldamisalasse, rahastamist viielt protsendilt kümnele protsendile (artikkel 33); soovitab siiski anda komisjonile võimalus anda teatud tingimustel nõusolek, et sama asutus juhiks enam kui ühte sekkumist, kuid et kümneprotsendiline piirmäär jääks kehtima;
28. selleks, et rõhutada linnamõõdet ning eriti säästvat linnaarengut, nõuab, et lähenemise eesmärgi ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames struktuurifondist rahastatavate rakenduskavade puhul säiliks nõue esitada teavet selle kohta, kuidas on lähenetud linnaküsimusele, sealhulgas nimekiri valitud linnaaladega ning edasi delegeerimise menetlused; nõuab, et taolised menetlused asetataks piirkondliku ja kohaliku partnerluse konteksti; on seisukohal, et rahastamise tase peaks olema vähemalt selline, mis vastaks praeguse määruse kohaselt linnaalade abikõlblikkusele (artikkel 36);
29. nõuab, et kolm fondi võtaksid arvesse väike- ja mikroettevõtete, eriti aga käsitööettevõtete prioriteete, kuna nad on tähtsad ühtekuuluvuse ja regionaalarengu ning majanduskasvule ja tööhõivele kaasaaitamise seisukohast, ning toetaksid Feira Euroopa Ülemkogul 2000. aastal vastu võetud väikeettevõtete harta põhimõtete ja tegevussuundade elluviimist;
30. on seisukohal, et liikmesriigid peaksid täpsustama riiklike strateegiliste raamistike ja rakenduskavade strateegilise keskkonnahindamise korraldust ning tagama suurte infrastruktuuriprojektide keskkonnamõju õigeaegse hindamise; palub komisjonil tagada, et suured infrastruktuuriprojektid ei oleks vastuolus keskkonnakaitse ja -arenguga [artiklid 38 kuni 40];
31. nõuab ühtset lähenemist ja struktuurifondide menetluste säilitamist, kui praegused naabrusprogrammid muudetakse programmideks, mis toimivad liidu välispiiride uute koostöövahendite najal (ENPI ja IPA);
32. nõuab, et ei loobutaks ettepanekust ühenduse kvaliteedi ja tulemuslikkuse reservi kui progressi tunnustamise mehhanismi kohta, mis hõlmab Ühtekuuluvusfondi; selle edukaks toimimiseks nõuab õiglaste, objektiivsete, läbipaistvate ja üldiselt heakskiidetud kriteeriumite vastuvõtmist (artikkel 48);
33. nõuab, et strateegiliste suuniste ja nendega sätestatud hindamismenetluse puhul nõutaks selgesõnaliselt ja tunnustataks puudega inimestele juurdepääsetavuse põhimõtet ja selle rakendamist praktikas;
34. nõuab, et liikmesriigid saaksid soovi korral ette näha riikliku ettenägematute kulude reservi, ning soovitab suuremat paindlikkust selle kasutamisel (artikkel 49);
35. on vastu survele muuta kaasfinantseerimise soovitavaid summasid (artikkel 51), aga nõuab samas, et kahekordistataks kümneprotsendilise suurendamise määra nende piirkondade puhul, kus esineb rohkem kui üks ettepanekus määratletud geograafiliselt või looduslikult ebasoodsatest olukordadest (artikkel 52);
36. toetab jõuliselt kõiki stiimuleid erakapitali kasutamiseks ning avaliku ja erasektori partnerluse edendamiseks uuel programmiperioodil (artikli 50 punkt d ja artikkel 54); on seisukohal, et ühenduse kaasfinantseerimismäära arvutamine protsendina ainult deklareeritud avaliku sektori kulutustest on käesoleva määruse oluline ja lihtsustav ettepanek, mis tagab tõhusamalt täiendavuse põhimõtte kohaldamise; nõuab samaaegselt, et säilitataks paindlikkus, mis tuleneb kaasfinantseerimismäära arvutamisest iga prioriteedi, mitte aga iga meetme jaoks (artiklid 51 ja 76); rõhutab siiski, et kaasfinantseerimismäära arvutamise viis ei tohiks välistada VVOde jt mittetulundusorganisatsioonide osalemist struktuurifondide tegevuses;
37. arvab, et komisjoni ettepanek kehtestada finantskorrektsioon oma tegevuse ümber paigutanud ettevõtetele on vältimatu meede, et vältida majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ohtu sattumist asjaomastes piirkondades; teeb ettepaneku kontrollisüsteemide loomiseks, et määratleda mistahes ümberpaigutamise majanduslikud ja sotsiaalsed kulud ning määrata kohased karistused; nõuab samaaegselt kõikide vajalike õigusaktide vastuvõtmist, mis tagaks, et ühenduse toetust saavad ettevõtted ei tee ümberpaigutamisi pika ja eelnevalt kindlaks määratud perioodi vältel;
38. nõuab sätet, millega välistataks senistes asukohtades olulisi töökaotusi või tehaste sulgemisi kaasa toovate tegevuste kaasfinantseerimine;
39. nõuab, et lisataks viide kõrgetasemelistele projektijuhtimisoskustele ja kvalifikatsioonile, kuna see on hädavajalik projektide õigeaegseks elluviimiseks eelarve piirides (artikkel 57);
40. nõuab proportsionaalsuse põhimõtte tõhusat kohaldamist ettevalmistuse (artiklid 31–37), hindamise (artikkel 45) ning juhtimise, järelevalve ja kontrolli (artiklid 57–73) käigus, mis toimuksid kooskõlas programmide ulatusega; arvab, et nendes valdkondades peaks kõikide programmide puhul, mis on kõigi liikmesriikide huvides, kohaldama lihtsustamise põhimõtet;
41. märgib, et struktuurifondide eest vastutavad ühiselt komisjon ja liikmesriigid; kutsub liikmesriike üles tegema igal aastal kinnitavaid deklaratsioone selle kohta, et ELi maksumaksjate raha on kulutatud korrapäraselt, õiguspäraselt ja läbipaistvalt; nõuab, et nendele deklaratsioonidele kirjutaks alla iga riigi rahandusminister;
42. nõuab, et säilitataks proportsionaalseks kontrollikorraks soovitatud piirmäärad (kaasfinantseerimine 33% ja kulud 250 miljonit eurot), mille mittetäitmisel komisjon korrapäraseid kontrolle ei teosta; nõuab siiski, et arvesse võetaks erinevate fondide eriomadused (artikkel 73);
43. lükkab tagasi kõik kavatsused muuta eelfinantseerimise summasid (artikkel 81);
44. lükkab tagasi kõik sellised n+2 reegli vähendamise kavatsused, mis ei ole seotud suurprojektide puhul juba soovitatud paindlikkusega, kuna selle reegli eelised fondide kasutamise tõhusamaks muutmisel on selgunud käesoleval programmiperioodil (artikkel 93); nõuab siiski Ühtekuuluvusfondile suurema paindlikkuse võimaldamist;
45. nõuab suuremat paindlikkust, et pikendada kahekuulist perioodi, mille jooksul liikmesriigid võivad vaidlustada komisjoni tehtud finantskorrektsioone; nõuab, et vastamise tähtaeg sõltuks probleemi tõsidusest (artikkel 100);
46. lükkab tagasi kõik kavatsused lugeda toetuskõlbulikeks ühenduse kaasfinantseerimise arvestamisel sellised kulud, mis ei ole seotud investeeringutega, nagu majutuskulud; arvab siiski, et kulutused, mis on seotud sotsiaalkorterite renoveerimisega energia säästmise ja keskkonnakaitse eesmärgil, peaks lisama abikõlblike kulutuste hulka;
47. lükkab tagasi kõik kavatsused vähendada lähenemispiirkondadele mõeldud riigiabi ülemmäärasid, sealhulgas ka statistilise mõjuga piirkondade puhul; nõuab seega, et kõiki lähenemise eesmärgiga piirkondi koheldaks võrdselt abi reeglite osas ning et need määratletaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel; nõuab nn naturaalse mõju piirkondadele kehtivate toetuse piirmäärade järk-järgulist muutmist; rõhutab vajadust lähenemiseesmärgist väljapoole jäävatele piirkondadele riigiabi andmisel arvestada piirkondlike eripäradega, eriti looduslikult või geograafiliselt ebasoodsate teguritega;
48. teeb presidendile ülesandeks paluda täiendavat arutelu nõukoguga vastavalt kodukorra artikli 75 lõikele 3;
49. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile ja nõukogule.
EXPLANATORY STATEMENT
Introduction
This interim report follows on from the report and resolution adopted by the European Parliament on the Commission’s third report on economic and social cohesion
Report on the Third report on economic and social cohesion (COM(2004) 107 – C5 ‑0092/2004 – 2004/2005(INI) )Committee on Regional Policy, Transport and Tourism and from the working document prepared by your rapporteur in December 2004.
Working Document on a proposal for a Council Regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund replacing Regulation 1260/1999 (COM (2004) 492final) Committee on Regional Development, Rapporteur: Konstantinos Hatzidakis 16 December 2004
Its aim is to not to restate the arguments laid out in the previous two documents, but rather to advance, as concisely as possible, Parliament’s priorities for the reform of the European structural funds.
Thus, the resolution is intentionally limited to concrete “recommendations” for inclusion in the general regulation.
No recitals or broad statements of principle have been included, only calls for action.
These relate both directly to the Commission’s proposal and to the information received by the rapporteur as to the ‘state of play’ within the Council of Ministers.
With regard to the Commission proposal, there is clearly a high degree of conformity between it and the positions already adopted by the European Parliament.
Nevertheless, a number of calls for change or addition have been made.
In the case of the Council, Parliament may recommend a similar course of action, where the debate appears to be moving in the right direction.
However, where that is not the case Parliament may, in the first instance, seek to deter unwelcome developments by indicating its rejection of them, but might ultimately have to refuse its assent were the Council’s position to be considered politically unacceptable.
What therefore is the bottom line?
Political Priorities
The European Parliament has on numerous occasions stressed the need for a minimum credible budget in order to implement the future cohesion policy.
It thus rejects any notion that Europe’s regional policy can be considered as a variable that can simply be adjusted during the adoption of the 2007-2013 financial perspectives.
The financial stability proposed by the draft regulation at 0.41% of Community GNI (0.46% including EAFRD and EFF) must be considered as acceptable, given the huge increase in the population eligible for the Convergence objective, following an enlargement process without precedent.
It must therefore be considered as constituting the minimum necessary for putting into place the proposed architecture.
Moreover, in order to make a true political and economic success of enlargement it will be crucial to guarantee an equitable balance between the needs of regions from the new Member States eligible for the Convergence objective, the poorest regions of the old Member States, the statistical effect regions and those regions subject to phasing-in.
Many proposals have been presented to increase or decrease all part of the financial envelope.
The rapporteur makes two specific proposals regarding cohesion policy funding.
The first concerning the possible recycling of funds lost as a result of the strict implementation of the N+2 rule.
He proposes that these appropriations be re-entered in the budgets of the wealthier Member States as is now the case but that they be kept in the cohesion budget for allocation to those regions able to use them.
The second proposal concerns the need for compensatory arrangements for those regions and Member States which lose out heavily in financial terms following the allocation of Community funds in accordance with Commission recommendations.
With regard to the Convergence objective, your rapporteur considers, in principle, that the full eligibility for the regions affected by the statistical effect might be seen as a relatively inexpensive means of achieving a sustainable and harmonious equilibrium.
However, the full eligibility of these regions will in practice mean an increase in the 0.41% of Community GNI proposed by the draft regulation.
The rapporteur will accordingly submit a proposal along these lines, having first discussed the matter with this colleagues.
Concerning the ‘natural effect’ regions eligible for transitional funding under the ‘regional competitivity and employment’ objective, the rapporteur takes the view that they should be eligible for ‘convergence’ measures, since they may prove more effective for completion of the as yet unfinished convergence process in these regions.
For example, while such regions may be looking to tourism for their development, the measures taken relate only to the ‘convergence’ and not the ‘regional competitivity and employment’ objective.
The rapporteur is in no way insinuating that Community funding for these regions should be increased.
With regard to the rest of the Community’s territory, Parliament has consistently supported a balanced Europe-wide polycentric model for sustainable development which will drive forward the Lisbon and Gothenburg strategies.
It rejects, therefore, any notion of a renationalisation of cohesion policy and in particular of the regional competitiveness and employment objective as is still, even now, being suggested by certain Member States.
In this context, your rapporteur considers that there must be a strict respect of the Commission's proposals for the phasing-in regions and for those with natural or geographical handicaps.
In the latter case, he believes that the 5% extra co financing envisaged, should be doubled where a region suffers from the cumulative effects of more than one such handicap.
With regard to the future Objective 3 on cooperation, there should be greater flexibility, particularly with regard to maritime boundaries and due account must be taken of the need to provide for the connectivity of peripheral areas.
Concerning the governance of the future regional policy, the Parliament has always insisted that a balance must be struck between the urgent need for simplification on the one hand and the effective use of funds on the other, taking account of the particular nature of the structural funds (partnership arrangements, EU co-funding of programmes etc).
Cohesion policy should not be transformed into 25 or 27 ‘blank cheques’, but must rather form part of a coherent approach to the achievement of Europe’s major strategic objectives: solidarity, competitiveness and sustainable development.
This can only occur through a close cooperation between strategy at Community, national and regional level.
Hence, importance is attached to the maintenance of the Community strategic guidelines, the national strategic reference frameworks and the principles of partnership and non-discrimination.
Moreover, the strategic approach must contain the priorities that will enable European objectives to be translated into action on the ground in an equitable manner at the level of regional programming.
Thus, a reference to island, sparsely populated and mountainous areas should already be made under the thematic and territorial priorities specified in the national strategic framework.
In this context, therefore, Parliament has already been resolute on the need for its involvement in the proposed annual strategic debate.
However, it would seem more appropriate to ensure the inclusiveness of this debate through the organisation of a strategic forum encompassing the Parliament, the Commission, the Member States and the Regions, which could then be held on a biennial basis.
Such a forum could consider:
- the effective contribution of regional policy to the Lisbon strategy and on the means of evaluation necessary to improve it;
- the effective application of the subsidiarity, proportionality and partnership principles;
In this context, it is necessary to stress the importance of all regional and local players being closely associated with the implementation of the policy.
Thus, the urban dimension must be highlighted so that the role of cities is properly defined and a coherent approach to the urban issue is put in place.
For this, it would seem that regional partnership provides the most appropriate framework.
In this regard also, although Parliament has supported and continues to support the mono fund approach to programming, it would seem appropriate to allow for increased cross-funding (up to 10%) between the ERDF and the ESF.
Concerning the reserves, the rapporteur believes that both have a role to play and that they should both be maintained.
However, both require modification.
This is particularly true in the case of the Community reserve which is expected to give an incentive to Member States to improve their performance and to achieve real growth.
The current system, which simply rewards the best programmes within a Member State, cannot really provide a true motive to make substantial progress concerning absorption rates, growth or performance.
Therefore, the criteria that apply to the allocation of these resources should be both fair and objective, so as to eliminate any suspicion that the money will only go to the richer EU states.
As far as the national contingency reserve is concerned, the necessity of putting money aside for times of local or sectoral crises is quite self-evident.
However, an element of flexibility needs to be introduced regarding the use of this reserve.
With regard to the financial contributions from the funds, the proposed rates of co-financing proposed by the Commission, rising to 80% in the case of the Convergence Objective in Cohesion countries, are well in line with the calls made on many occasions by the European Parliament.
Your rapporteur is aware of suggestions in some quarters that a maximum rate of 85% should be applied.
This would however, change the balance of the proposal as a whole and would risk the funds being seen as a simple money transfer or as a tool of development aid.
A strong case may be made, however, for regions in the Regional competitiveness and employment objective suffering from a natural or geographical handicap, which should, under the proposals, receive an additional 5% in co-financing.
In this case it would be logical that where these regions suffered from more than one such handicap, the increase could be doubled to 10%.
This would be relatively inexpensive and need not contradict the provision that the increase for areas with a geographical or natural handicap must not result in the total support granted for a priority exceeding 60% of public expenditure on that priority.
This proposal by the rapporteur is consistent with the new previsions of the draft Constitution.
No reference is made to the ultraperipheral regions in the resolution as the rapporteur considers them to be adequately covered by the Commission's proposals.
Your rapporteur agrees with the Commission proposal that Community co-financing shall be calculated in relation to total public expenditure only and not take into account private commitments.
However, the rapporteur is in favour of adopting the Commission proposal for many reasons.
Firstly, it will simplify the calculation of Community co-funding, since public funding provides a stable point of departure while private funding, in the absence of guarantees, remains an imponderable.
Furthermore, the proposal ensures that the principle of additionality will be applied, requiring the authorities to indicate from the outset the funding to be earmarked for a project, thereby obviating the danger of public funds being diverted.
Moreover, the Commission proposal provides for considerable flexibility, calculating Community co-funding by priority area rather than by measure as over the current programming period, leaving open the possibility of a project being funded entirely by private backers, thereby, in the rapporteur’s opinion, underpinning private-public partnership arrangements and achieving increased transparency.
The draft regulation also provides a number of private investment incentives.
The rapporteur is also opposed to the introduction of VAT receipts or lodging costs for the purposes of calculating Community co-financing.
Community funds should be used for investment and not to reimburse the public purse.
Notwithstanding the different proposals that are currently under consideration, the rapporteur supports, in principle, the application of the N+2 rule.
In fact this rule constitutes a constant demand of the European Parliament.
Its application has proven to be beneficial not only for the community budget, as it provides for greater clarity and transparency in its execution, but also for the regions and the Member States.
That is because this rule has, in itself, acted as an incentive for the efficient implementation of funds and programmes within the framework of regional policy.
The Commission's proposals make no reference to the link between regional policy and competition policy unlike the previous regulations relating to the 2000-2006 programming period.
In particular, no indication is given concerning the relationship with the future guidelines governing regional state aids.
This is indeed compatible with the view previously expressed by Parliament that the General Regulation on the Structural Funds is the inappropriate legal framework in which to treat the question of the coherence between competition and regional policy.
Interim Report on a Proposal for a Council Regulation laying down general provisions on the Structural Funds (COM(98)0131 - C4-0285/98 - 98/0090(AVC), A4‑0391/98 , 4 November 1998 However, it means that an important element governing future ability to tackle structural problems is left undefined.
It is thus vital, that a concerted reflection is undertaken as quickly as possible between the Commission directorates-general concerned, so as to guarantee in particular the maintenance of the principle of territorial differentiation in the ceilings permitted for regional state aids in the Union of 27.
Any approach that reduces these ceilings in Convergence regions must be rejected.
Outside of this objective, it will be necessary to take account of the principle of territorial cohesion and provide more favourable treatment for those regions suffering from natural or geographical handicaps.
24.5.2005
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: regionaalarengukomisjon
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
( KOM(2004)0492 – 2004/0163(AVC) )
Arvamuse esitaja:
Nathalie Griesbeck
SHORT JUSTIFICATION
The Committee on Budgets intends to adopt an opinion on COM(2004)0492 .
The Committee on Regional Development is the committee responsible for the proposal (rapporteur - Mr Kostas Hatzidakis) and will submit an interim report on the Commission proposal to Parliament with a motion for a resolution (adoption of report scheduled for 24 May 2005).
This proposal for a Council Regulation is the subject of an assent procedure in the European Parliament.
Rule 75(3) of Parliament's Rules of Procedure states that 'where Parliament's assent is required for a legislative proposal, the committee responsible may decide, in order to facilitate a positive outcome of the procedure, to present an interim report on the Commission proposal to Parliament with a motion for a resolution containing recommendations for modification or implementation of the proposal.
If Parliament approves at least one recommendation the President shall request further discussion with the Council.
The committee responsible shall make its final recommendation for the assent of Parliament in the light of the outcome of the discussion with the Council'.
Proposal COM(2004)0492 has been drafted as part of the cohesion policy legislative package, covering:
· general provisions ( COM(2004)0492 );
· the European Social Fund (ESF) ( COM(2004)0493 );
· the Cohesion Fund ( COM(2004)0494 );
· the European Regional Development Fund (ERDF) ( COM(2004)0495 );
· and an entirely new proposal creating the framework for a cross-border authority to manage cooperation programmes (EGCC) ( COM(2004)0496 ) - no COBU opinion.
Solidarity, economic and social progress and reinforced cohesion form part of the Community objective of 'reducing disparities between the levels of development of the various regions and the backwardness of the least favoured regions', as laid down in the Treaty establishing the European Communities.
This draft regulation is the European Commission's proposal for the next generation of cohesion policy programmes .
It constitutes the basis on which, in accordance with Article 55 of Council Regulation (EC) No 1260/1999/EC of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds (OJ L 161, 26.6.1999, p.
1), the Council is to review that regulation by 31 December 2006 at the latest.
The Commission emphasises the need to adopt the regulations in 2005 so that 2006 may be devoted to the work of programming for the period 2007-2013.
Within the Structural Funds, the current financial programme covering the period 2000 to 2006 involves the implementation of four instruments: the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) and the Guidance Section of the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund.
With a view to the financial perspective for 2007-2013, the Commission is proposing to take fisheries and rural development out of the Structural Funds package.
The draft defines the context for the cohesion policy, including the method for fixing the Community's strategic guidelines for cohesion policy, the national strategic reference framework and the annual examination at Community level.
It also lays down the principles and rules on partnership, programming, evaluation, management (including financial management), monitoring and control on the basis of a sharing of responsibilities between the Member States and the Commission.
As regards the new architecture of EU cohesion policy after 2006, the Commission proposes that actions supported by the cohesion policy should focus on a limited number of Community priorities, in accordance with the Lisbon and Gothenburg agendas, with a view to producing an economic leverage effect and bringing significant added value.
Strategy and resources will be organised around three objectives:
· Convergence: this objective concerns Member States and regions whose per capita GDP is less than 75% of the Community average.
The key objective is to promote growth-enhancing conditions and factors leading to real convergence.
The strategies used will enable long-term competitiveness to be enhanced and will foster job creation.
Today's data suggest that around 78% of the funding (or EUR 264 billion) will be concentrated on this objective.
Financed through the ERDF, the ESF and the Cohesion Fund.
· Regional competitiveness and employment: Outside the least developed Member States and regions, the Commission is proposing a two-fold approach: first, regional development programmes will help regions to anticipate and promote economic change by strengthening their competitiveness and attractiveness; and second, interventions will aim to foster job creation and gear skills more closely to economic change.
It is suggested that around 17% (or EUR 57.9 billion) be used for this objective.
As regards the operational programmes financed by the ESF, the Commission proposes to underpin the implementation of the employment recommendations and to strengthen social inclusion, in line with the objectives and guidelines of the EES.
Financed through the ERDF and the ESF.
· European territorial co-operation : Supporting cooperation between regions at cross-border, transnational and interregional level with a view to furthering the harmonious and balanced integration of the Union's territory is at the core of the third objective.
Around 4% of the funding (or EUR 13.2 billion) will be spent on this priority.
FINANCIAL IMPLICATIONS
According to the Commission's proposal the resources available for commitment from the Funds for the period 2007 to 2013 will stand at EUR 336.194 billion at 2004 prices, with the following annual breakdown:
Table 1: Annual breakdown
(EUR millions – 2004 prices)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2007-2013
46 333
47 168
47 879
48 024
48 163
48 923
49 704
336 194
Source: COM(2004)0492 , Annex, p.
87.
Table 2: Breakdown by objective
Objective
Allocation (EUR billions)
Percentage of resources
'Convergence'
264.0
78.54%
'Regional competitiveness and employment'
57.9
17.22%
'European territorial cooperation'
13.2
3.94%
Source: COM(2004)0492 , Articles 16 to 18.
The proposal is for the future enlarged European Union of 27 Member States.
The budget is equivalent to 0.41% of the gross national income of the 27-Member State European Union.
JÄRELDUSED
Arvamuse koostaja soovitused
Eelarvekomisjon palub vastutaval regionaalarengukomisjonil lisada oma raportisse järgmised soovitused.
Euroopa Parlament,
1. täpsustab, et määruse ettepanekus toodud assigneeringud puudutavad ainult eelarveaastaga 2007 algavat ajavahemikku ja on kuni kokkuleppe sõlmimiseni 2007. ja järgnevate aastate finantsperspektiivi kohta puhtalt suunavad;
2. on arvamusel, et pärast järgmise finantsperspektiivi vastuvõtmist komisjon kas kinnitab määruse ettepanekus toodud summad või esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule heakskiitmiseks kohandatud summad, tagades nõnda vastavuse ülemmääradele;
3 rõhutab Euroopa Parlamendi rolli eelarvepädeva institutsioonina;
4 tuletab meelde, et fondide suhtes kohaldatakse finantsmääruse sätteid, ja rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peavad järgima läbipaistva ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid;
5 on seisukohal, et kättesaadav peaks olema tehniline abi kooskõlas eelarvepädevate institutsioonide kehtestatud eeskirjadele ja tingimustega;
6 arvab, et tulemuslikkuse ja kvaliteedi reservi puudutavad sätted tuleks Euroopa Parlamendiga konsulteerides läbi vaadata (artikkel 20);
7 rõhutab n+2 reegli kohaldamise positiivset mõju, tervitab selle säilitamist käesoleva eelnõu aluspõhimõttena ja teeb ettepaneku, et komisjon korraldaks kiiresti n+2 reegli majandusliku mõju uuringu;
8. tuletab meelde, et komitoloogia suhtes toetab Euroopa Parlament komisjoni juhitavate komiteede nõuandvat rolli.
MENETLUS
Pealkiri
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
Viited
( KOM(2004)0492 – C6-0000/2004 – 2004/0163(AVC) )
Vastutav komisjon
REGI
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
BUDG
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Natalie Griesbeck
20.9.2004
Arutamine komisjonis
11.4.2005
23.5.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
23.5.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
19
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Gérard Deprez, Valdis Dombrovskis, Markus Ferber, Nathalie Griesbeck, Catherine Guy-Quint, Ville Itälä, Anne Elisabet Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Gérard Onesta, Antonis Samaras, Esko Seppänen, László Surján, Ralf Walter
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Constanze Angela Krehl, Robert Navarro
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
22.4.2005
EELARVEKONTROLLIKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: regionaalarengukomisjon
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
( KOM(2004)0492 - 2004/0163(AVC) )
Arvamuse koostaja:
Jan Mulder
SHORT JUSTIFICATION
As regards this Committee's responsibilities for financial control, the present proposal, together with the proposal on the financing of the common agricultural policy, form the core parts of the legislative proposals for the financial perspectives 2007-2013.
At the starting point of the new financial perspectives period, the draftsman considers a fresh approach to horizontal financial control issues to be essential.
Major differences such as non-differentiated expenditure in agriculture and differentiated expenditure in structural operations obviously limit the range of possible comparisons.
However, the draftsman takes the view that some aspects concerning the functioning of shared management in agriculture and structural operations apply horizontally.
This is particularly true for the concept of ex ante annual disclosure statements by Member States.
The concept of disclosure statements aims at remedying specific difficulties arising from the split responsibilities in shared management.
It is currently being developed in this Committee's discussions on the 2003 Commission discharge.
The Commission's proposal would oblige Member States to communicate to the Commission descriptions of their financial management and control systems ex ante.
Nevertheless, in the light of the European Court of Auditors' findings on persistent weaknesses of Member States' supervisory and control systems
European Court of Auditors' Annual Report concerning the financial year 2003, paragraphs 5.67-5.69. , the draftsman remains concerned.
The proposed measures may not be sufficient.
Therefore he recommends to introduce an additional political commitment, i. e. an annual disclosure statement.
The draftsman welcomes the proposed Commission's cooperation with national audit bodies .
In his view enhancing cooperation and coordination between the Commission and national audit institutions as well as between national audit bodies themselves would be a further step towards a Community internal control framework
European Court of Auditors' Opinion No 2/2004. .
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekontrollikomisjon palub vastutaval regionaalarengukomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Artikli 12 lõige 2 a (uus)
2 a.
Ilma et see piiraks lõikes 1 sätestatud kohustusi, esitab iga liikmesriik enne ühenduse rahaliste vahendite kättesaamist aastal N ja iga-aastaselt ex ante avalikustava avalduse, milles teatatakse, et ühenduse õigusega ette nähtud finantskontrollistruktuurid on paigas ja toimivad.
Avalikustava avalduse allkirjastavad liikmesriigi tipp-poliitikud ja võimuesindajad (rahandusminister).
Muudatusettepanek
2
Artikli 45 lõike 1 teine lõik
Hindamiste eesmärk on tõsta fondide toetuse kvaliteeti, mõjusust ja kooskõla ning rakenduskavade rakendamist.
Samuti hinnatakse nende mõju ühenduse strateegilistele eesmärkide ja asutamislepingu artikli 158 ning asjaomaste liikmesriikide ja piirkondade konkreetsete struktuuriliste probleemide suhtes, võttes arvesse säästva arengu vajadusi ning ühenduse keskkonnamõju ja strateegilist keskkonna hindamist käsitlevat asjaomast seadlusandlust.
Hindamiste eesmärk on tõsta fondide toetuse kvaliteeti, mõjusust ja kooskõla ning rakenduskavade rakendamist.
Hinnatakse vastavalt kohalikke, riiklikke ja ühenduse kulusid ning tulusid.
Samuti hinnatakse nende programmide mõju ühenduse strateegiliste eesmärkide ja asutamislepingu artikli 158 ning asjaomaste liikmesriikide ja piirkondade konkreetsete struktuuriliste probleemide suhtes, võttes arvesse säästva arengu vajadusi ning ühenduse keskkonnamõju ja strateegilist keskkonna hindamist käsitlevat asjaomast seadlusandlust.
Muudatusettepanek
3
Artikli 46 lõike 3 kolmas lõik
Eelhindamise eesmärgiks on optimeerida rakenduskavadega seotud eelarveliste vahendite eraldamist ja parandada programmitöö kvaliteeti.
See peab kindlaks tegema keskmised ja pikemaaegsed vajadused, seatud eesmärgid, eeldatavad tulemused, mõõdetavad eesmärgid, vajaduse korral piirkonna jaoks kavandatud strateegia sidususe, ühenduse lisandväärtuse, mil määral on arvestatud ühenduse prioriteetidega, eelnevatest kavadest saadud kogemused ning rakendamist, järelvalvet, hindamist ja finantsjuhtimist käsitleva korra kvaliteedi ning hindama eelnimetatut.
Eelhindamise eesmärgiks on optimeerida rakenduskavadega seotud eelarveliste vahendite eraldamist ja parandada programmitöö kvaliteeti.
See peab kindlaks tegema keskmised ja pikemaaegsed vajadused, seatud eesmärgid, eeldatavad tulemused, mõõdetavad eesmärgid, piirkonna jaoks kavandatud strateegia sidususe, kohalike ja ühenduse kulude ning tulude analüüsi, ühenduse lisandväärtuse, mil määral on arvestatud ühenduse prioriteetidega, eelnevatest kavadest saadud kogemused ning rakendamist, järelvalvet, hindamist ja finantsjuhtimist käsitleva korra kvaliteedi ning hindama eelnimetatut.
Muudatusettepanek
4
Artikli 75 lõige 3
Liikmesriigid saadavad hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks komisjonile käesoleva eelarveaasta ja järgneva eelarveaasta maksetaotluste ajakohastatud prognoosid.
Liikmesriigid saadavad hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks komisjonile käesoleva eelarveaasta ja järgneva eelarveaasta maksetaotluste ajakohastatud prognoosid.
Prognoosid peavad andma realistliku hinnangu liikmesriikide suutlikkusele teha kulutusi vastavatel ajavahemikel.
Muudatusettepanek
5
Artikli 92 lõige 3 a (uus)
3 a.
Komisjon esitab alates 2007. aastast iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule analüüsi, mis käsitleb kohustustest automaatse vabastamise eeskirjade tõhusust.
MENETLUS
Pealkiri
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
Viited
KOM(2004)0492 - 2004/0163(AVC)
Vastutav komisjon
REGI
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
CONT
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Jan Mulder 22.9.2004
Arutamine komisjonis
16.3.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
19.4.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
19
1
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Mogens N.J. Camre, Paulo Casaca, Petr Duchoň, Szabolcs Fazakas, Christofer Fjellner, Ingeborg Gräßle, Ona Juknevičiene, Nils Lundgren, Hans-Peter Martin, Edith Mastenbroek, Véronique Mathieu, Jan Mulder, István Pálfi, Margarita Starkevičiutė, Kyösti Tapio Virrankoski, Terence Wynn
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Jens-Peter Bonde, Daniel Caspary, Ashley Mote
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: regionaalarengukomisjon
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
( KOM(2004)0492 – 2004/0163(AVC) )
Draftsperson:
Jacek Protasiewicz
SHORT JUSTIFICATION
The Committee on Employment and Social Affairs asks the Committee on Regional Development, in order to facilitate a positive outcome of the procedure, to present an interim report on the Commission proposal to Parliament containing recommendations for modification of the proposal, included in this opinion.
New challenges for the Union
On 10 February 2004 the European Commission presented its Communication on the new financial framework for the period after 2007.
On 18 February 2004, the Third Cohesion Report was approved.
Draft regulations to govern the Structural Funds and the Cohesion Fund for the period 2007-2013 were published by the European Commission on 14 July 2004.
In the context of an enlarged European Union which has set itself the objective of becoming the most dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion, these draft regulations have the potential to influence the effectiveness of programmes and strategies which Member States follow in pursuit of this objective
The enlarged Union will have to address three major challenges:
1) a significant widening of disparities across the enlarged Union; disparities between the richest and poorest regions of the Union have doubled, while the EU average per capita income decreased by 12.5%;
2) an acceleration of economic and social restructuring, both as a result of globalisation and of the development of the knowledge-based economy and society;
3) the rapid ageing of the Union's population; the contraction in the labour force will have important implications in terms of employment and growth potential.
The Union needs to tackle the above mentioned challenges.
To this end, the Lisbon agenda for sustainable development, full employment, greater productivity, strengthened social cohesion and environmental protection, provides the policy framework.
Remarks on the Framework Regulation on the Structural Funds and the Cohesion Fund
The Committee on Employment and Social Affairs (hereinafter: the Committee) has discussed the draft framework regulation on the Structural Funds and the Cohesion Fund, with a particular focus on the European Social Fund and other matters related to its competences.
The Committee welcomes the strengthened strategic approach to cohesion policy in the draft Regulation and acknowledges the stated desire of the European Commission to simplify the procedures concerning the Funds.
However, our Committee is concerned that these new procedures may increase bureaucracy and that there may be a risk of duplication as far as the draft ESF implementing regulation is concerned.
The Committee considers that more simplification should be achieved.
The draft framework regulation should not be too prescriptive or unnecessarily detailed; thus there should be an appropriate balance between the framework regulation and the implementing regulations.
In particular, the framework regulation should take full account of the nature and size of ESF activities.
The Committee stresses that different rules may be appropriate for ESF operations compared with ERDF operations.
The Committee considers that the ESF should ensure support to Member States policies aiming to achieve full employment, improve productivity and quality of work and promote social inclusion and the reduction of regional employment disparities and thereby the European Social Model.
The Committee recalls the role that the ESF plays in promoting social inclusion by helping to integrate disadvantaged people into the labour market.
Our Committee believes that social inclusion activities funded by the ESF improve employment opportunities.
Finally, concerning the coordinating committee referred to in Article 104 of the draft framework regulation, the Committee requests the European Commission to ensure appropriate coordination with the ESF Committee.
JÄRELDUSED
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon palub vastutaval regionaalarengukomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. on seisukohal, et ettepanek on koostatud ühtekuuluvuse õigusloome paketi osana.
Pakett koosneb määrusest Euroopa Sotsiaalfondi kohta, määrusest Ühtekuuluvusfondi kohta ning määrusest Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta.
Paketis on määratletud eesmärgid, mille saavutamisele struktuurifondid kaasa aitavad, samuti liikmesriikidele ja piirkondadele kehtivad abikõlblikkuse kriteeriumid, olemasolevad rahalised vahendid ning kriteeriumid nende eraldamiseks;
2. arvab, et ülaltoodu ja ESFi raammääruse valguses piirab komisjoni valitud menetlus (AVC) liialt parlamendi rolli;
3. juhib eelkõige tähelepanu sellele, et iga ELi poliitika peab kaasa aitama majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eemärgi täitmisele, et ka rahvusvahelisel kaubandusel peab olema seesama kohustus, ning viimane ei tohi kujutada endast mingit erandit; nõuab kaubanduspoliitika kujundamist selliselt, et ennetavalt oleksid ära hoitud šokilaadsed mõjud, ja juhib eriti tähelepanu sellele, et ettevõtete või tootmisüksuste äraviimine kujutab endast suurt ohtu piirkondlikule arengule (põhjendus 48 (KOM (2004)0492));
4. nõuab, et nii maa- kui linnaruumis jätkatakse eelkõige tööhõive jaoks oluliste edusammudega kultuurilise arengu edendamisel, keskkonna- ja kultuurimaastiku kvaliteedi ning elutingimuste kvalitatiivse ja kultuurilise dimensiooni parandamisel, samuti turismi arendamisel, ning et nimetatud faktorite tähtsusele piirkondade atraktiivsuse parandamisel pöörataks jätkuvalt tähelepanu (artikli 3 lõige 3);
5. lükkab tagasi iga katse nõrgendada partnerluspõhimõtet ja nõuab nimekirja asjaomastest organitest, mille hulka peaksid kuuluma ka niisugused tunnustatud mitteriiklikud organisatsioonid, mis vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 13 esindavad mittediskrimineerimise valdkonda; nõuab lisaks partnerite ulatuslikku teavitamist, nende seisukoha kaasamist hindamisdokumenti omaette osana ja neile varakult tehnilisest abist ülesannete täitmist soodustavate treeningmeetmete kasutusele andmist (artikkel 10 ning artiklid 43 ja 44);
6. kutsub komisjoni võtma üle parlamendi 3. juuli 2003. aasta resolutsiooni soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva eelarvestamise (gender budgeting) kohta
ELT C 74E, 24.3.2004, lk 746. , eriti artikli 14 lõikeid 8, 14 ja 20;
7. rõhutab, et Euroopa struktuurifonde, Ühtekuuluvusfondi ja ka maapiirkondade arendamise vahendeid tuleb järjepidevalt rakendada riikliku strateegilise raamplaani eesmärkide saavutamiseks ja seetõttu peavad maapiirkonna arengueesmärgid moodustama ühe osa nimetatud raamistikust; nõuab, et riiklik strateegiline raamistik integreeriks avalike arutelude tulemused iseseisvaks piirkondlikuks arenguks, milles osalevad kohalikud tööhõivepaktid või mis töötavad nende juhtimisel, ning enne raamistike loomist toetataks nimetatud avalikke arutelusid tehnilise abi vahenditest (artiklid 21, 43 ja 44);
8. nõuab, et kõikide tööhõive edendamiseks mõeldud fondide rakendamist tõestatakse riiklike reformiplaanide või piirkondlike osaplaanide alusel, nagu lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 22.-23. märtsi 2005. aasta Brüsseli istungjärgul;
9. peab ülevaatamist korra aastas liiga bürokraatlikuks ja Euroopa Ülemkogu 22. märtsi 2005. aasta Brüsseli istungjärgu otsuste valgusel aegunuks, ning nõuab seetõttu raporti esitamist iga kolme aasta tagant;
10. nõuab, et rahalist toetust saanud ettevõtted ei saaks toetusest sõltuva aja jooksul, ent vähemalt 15 aasta jooksul, paigutuda täielikult või osaliselt ümber mõnda teise arendatavasse piirkonda, ilma et nad ei peaks toetust tagasi maksma (artikkel 55);
11. nõuab, et nõutava riikliku kaasfinantseerimise tõendina Euroopa Sotsiaalfondi projektidele võib programmi tasandil maksta ka kogusumma 25% ulatuses kaasfinantseerimisest, kui selle arvestamine toimus arusaadava tunnustatud menetluse alusel (nt andmete kogumine pistelise kontrolli teel) (artiklid 66 ja 67);
12. nõuab, et kõik katsed esitatud finantsraamistiku kohandamiseks, kaasa arvatud koguvahendid ja nende jaotamine eri eesmärkidele ja osadele, lükatakse otsustavalt tagasi, ja on sellega seoses arvamusel, et Euroopa Komisjoni esitatud suurusjärjestus vahendite eraldamiseks eri eesmärkidele kujutab endast ausat tasakaalu konkureerivate huvide vahel;
13. usub, et parlamenti ei tohiks sundida langetama otsust sedavõrd olulise õigusloomega seotud ettepaneku küsimuses pelgalt tervikhääletusega ning ilma võimaluseta esitada muudatusettepanekuid.
Seega palub tööhõive- ja sotsiaalkomisjon vastutaval regionaalarengukomisjonil kohaldada Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 75 lõiget 3 ning menetluse positiivse tulemuse saavutamise lihtsustamiseks lisab soovitused muudatusteks (põhjendused 2, 3, 12, 13, 15, 26, 27 ja 41 ning artiklid 1, 2, 3, 5, 10, 14, 17, 23, 25, 27, 29, 30, 33, 36, 43, 44, 45 ja 51).
LISA
SOOVITUSED MUUDATUSTEKS
Komisjoni ettepanek
ELT C...
ELTs seni avaldamata.
Parlamendi soovitused
Soovitus
1
Põhjendus 2
2) Euroopa Ülemkogu Lissaboni ja Göteborgi istungjärkudel määratletud ühenduse säästva arengu prioriteetide kaasamise teel peaks ühtekuuluvuspoliitika aitama kaasa majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive suurendamisele
2) Euroopa Ülemkogu Lissaboni, Nice'i ja Göteborgi istungjärkudel määratletud ühenduse säästva arengu ja tõrjutusvastase võitluse prioriteetide kaasamise teel peaks ühtekuuluvuspoliitika aitama kaasa majanduskasvu, konkurentsivõime, sotsiaalse ühtekuuluvuse , tööhõive ja sotsiaalse hõlvamise suurendamisele.
Justification
Cohesion policy should also be geared towards social inclusion, which is recognised as one of the Union’s overarching objectives.
When setting out the principles which form the framework for the proposal, it is essential to mention all elements of the third pillar system (competitiveness, social cohesion and sustainable development).
Soovitus
2
Põhjendus 3
3) Majanduslikud, sotsiaalsed ja piirkondlikud erinevused on laienenud ELis kasvanud nii piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil.
Seepärast tuleks tõsta kogu ELi konkurentsivõimet ja tööhõivet.
3) Majanduslikud, sotsiaalsed ja piirkondlikud erinevused on laienenud ELis kasvanud nii piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil.
Seepärast tuleks tõsta kogu ELi konkurentsivõimet, tööhõivet ja sotsiaalse hõlvamise taset.
Justification
Cohesion policy should also be geared towards social inclusion, which is recognised as one of the Union’s overarching objectives.
Soovitus
3
Põhjendus 12
(12) ELi hõredalt asustatud põhjaalad nõuavad sobivat finantskohtlemist, et tasakaalustada kõnealuste piirangute mõju.
(12) ELi hõredalt asustatud põhjaalad ja suure rahvastikutiheduse ning kõrge tööpuuduse tasemega autonoomsed linnad Ceuta ja Melilla nõuavad sobivat finantskohtlemist, et tasakaalustada kõnealuste piirangute mõju.
Soovitus
4
Põhjendus 13
13) Pidades silmas linnade tähtsust ja eelkõige keskmise suurusega linnade panust piirkondlikule arengule, tuleks pöörata neile suuremat tähelepanu, suurendades linnade taaselustamise edendamiseks nende rolli programmitöös.
13) Pidades silmas linnade tähtsust ja eelkõige väikeste, keskmise suurusega ja suurte linnade panust piirkondlikule arengule, tuleks pöörata neile suuremat tähelepanu, suurendades linnade säästva arengu edendamiseks nende rolli programmitöös, mis hõlmab konkurentsivõime, tööhõive ja sotsiaalse hõlvamise tugevdamist.
Justification
The contribution made by urban areas to growth, innovation and social and economic cohesion should be taken into account; in order to do so, sustainable urban development measures should be developed, and this includes urban regeneration.
Soovitus
5
Põhjendus 15
15) Ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades, s.t teatavatel saartel, mägipiirkondades ja hõredalt asustatud piirkondades, tuleks tugevdada meetmeid, et nad tuleksid toime oma konkreetsete arenguraskustega.
Sama tuleks teha laienemise tõttu teatavatel ühenduse piirialadel.
15) Ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades, s.t teatavatel saartel, mägipiirkondades ja suure rahvastikutiheduse ning kõrge tööpuuduse tasemega autonoomsetes linnades Ceuta's ja Melilla's , tuleks tugevdada meetmeid, et nad tuleksid toime oma konkreetsete arenguraskustega.
Sama tuleks teha laienemise tõttu teatavatel ühenduse piirialadel.
Soovitus
6
Põhjendus 26
26) Struktuurifondide toetus ei tohi vastavalt käesoleva määruse tingimustele asendada liikmesriikidepoolseid avaliku sektori kulusid, et tagada tegelik mõju majandusele.
Lähenemise eesmärgi alla kuuluvatele piirkondadele eraldatud rahaliste vahendite hulga tõttu tuleks täiendavuse põhimõttest kinnipidamise kontrollimisel partnerluse kaudu keskenduda nimetatud piirkondadele ning, kui täiendavuse põhimõtet ei ole järgitud, võib see tuua kaasa finantskorrektsiooni.
26) Struktuurifondide toetus ei tohi vastavalt käesoleva määruse tingimustele asendada liikmesriikidepoolseid avaliku sektori kulusid, et tagada tegelik mõju majandusele.
Justification
Verification of the principle of additionality should apply to regions benefiting from the Funds under all three of the objectives foreseen by the Regulation and not only under the "Convergence" objective.
Soovitus
7
Põhjendus 27
27) Ühendus toetab majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse soodustamiseks tehtavate jõupingutuste raames naiste ja meeste ebavõrdsuse kaotamise ja nende võrdõiguslikkuse edendamise eesmärki, mis on sätestatud asutamislepingu artiklites 2 ja 3.
27) Ühendus toetab majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse soodustamiseks tehtavate jõupingutuste raames naiste ja meeste , samuti puuetega ja puueteta inimeste ebavõrdsuse kaotamise ja nende võrdõiguslikkuse edendamise eesmärki, mis on sätestatud asutamislepingu artiklites 2 ja 3.
Soovitus
8
Põhjendus 42
42) Liikmesriigid, piirkonnad ja korraldusasutused peaksid lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames ERFist kaasrahastatavate rakenduskavade puhul korraldama vastutuse delegeerimise linnavalitsustele linnade taaselustamist käsitlevate prioriteetide osas
42) Liikmesriigid, piirkonnad ja korraldusasutused peaksid lähenemise ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames ERFist kaasrahastatavate rakenduskavade puhul korraldama vastutuse delegeerimise linnavalitsustele linnaalade säästvat arengut käsitlevate prioriteetide osas.
Justification
The contribution made by urban areas to growth, innovation and social and economic cohesion should be taken into account; in order to do so, sustainable urban development measures should be developed, and this includes urban regeneration.
Soovitus
9
Artikli 1 lõige 3
Määruses määratletakse ühtekuuluvuspoliitika kohaldamisala, sealhulgas ühenduse strateegiliste suuniste kehtestamise viis ühtekuuluvuspoliitika puhul, riiklik strateegiline raamistik ja iga-aastane kontrollimine ühenduse tasandil.
Määruses määratletakse ühtekuuluvuspoliitika kohaldamisala, sealhulgas ühenduse strateegiliste suuniste kehtestamise viis ühtekuuluvuspoliitika puhul, riiklik strateegiline raamistik ja kolme aasta tagant toimuv kontrollimine ühenduse tasandil.
Justification
Annual examination would entail enormous administrative expenses both on the part of Member States as well as the Commission.
Soovitus
10
Artikli 2 punkt 6 a (uus)
6 a) "juurdepääsetav" : piiramatu ja võrdõigusliku juurdepääsu tagamine kõikidele isikutele, kaasa arvatud puudega isikud; nimetatud mõiste määratlus kehtib kõikidele antud määruse kohaldamisalasse jäävatele valdkondadele.
Justification
The Structural Funds are an important tool in promoting and creating an accessible environment for disabled persons in relation to goods and services including in the field of information communication technologies, transport and the built environment.
It is very important that Structural Funds do not lead to the creation of further access barriers for disabled people.
It is important to provide an explicit definition of the term “accessible” in relation to the needs of disabled persons in order that the term is fully understood to mean the removal of access barriers also faced by disabled persons in society.
Soovitus
11
Artikli 3 lõike 2 punkt b
b) piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi ülesanne on tõsta väljaspool vähemarenenud piirkondi asuvate alade konkurentsivõimet, atraktiivsust ja tööhõivet, ennetades majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi, sealhulgas kaubavahetuse laienemisega seotud muutusi, innovatsiooni ja teadmistepõhise ühiskonna toetamise, ettevõtluse, keskkonnakaitse ja -parandamise, ligipääsetavuse suurendamise, töötajate ja äriühingute kohanemisvõime ning mittediskrimineeriva tööturu arendamise kaudu;
b) piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi ülesanne on tõsta väljaspool vähemarenenud piirkondi asuvate alade konkurentsivõimet, atraktiivsust ja tööhõivet, ennetades majanduslikke ja sotsiaalseid muutusi, sealhulgas kaubavahetuse laienemisega seotud muutusi, innovatsiooni ja teadmistepõhise ühiskonna toetamise, ettevõtluse, väikeste ja mikroettevõtete, kaasa arvatud traditsiooniliste tegevuste edendamise, ülevõtmise, taastamise ja kaasajastamise, keskkonnakaitse ja -parandamise, ligipääsetavuse suurendamise, töötajate ja äriühingute, samuti nende organisatsioonide kohanemisvõime ning mittediskrimineeriva tööturu arendamise kaudu;
Justification
It is important to consider the essential role of small businesses and micro-enterprises and craft industries in job creation.
In addition to approaches targeting specific sections of the public, it is necessary to create a horizontal measure aimed at life-long training for managers and employees in small and micro-enterprises, as well as those responsible for their intermediary organisations and training.
Soovitus
12
Artikli 3 lõige 3
3.
Nimetatud kolme eesmärgi rahastamisel võetakse fondi olemusest sõltuvalt arvesse ühest küljest konkreetseid majanduslikke ja sotsiaalseid tunnusjooni ning teisest küljest konkreetseid piirkondlikke tunnusjooni.
Sobival viisil toetatakse linnade taaselustamist , eriti piirkondliku arengu osana, ning maapiirkondade ja kalandusest sõltuvate piirkondade uuenemist majandustegevuse mitmekesistamise kaudu.
Samuti toetatakse piirkondi, mille arenguprobleeme raskendavad ebasoodsamad geograafilised või looduslikud tingimused, eriti äärepoolsemaid piirkondi (Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared), väga hõreda asustusega põhjaalasid, teatavaid saari ja saareliikmesriike ning mägipiirkondi.
3.
Nimetatud kolme eesmärgi rahastamisel võetakse fondi olemusest sõltuvalt arvesse ühest küljest konkreetseid majanduslikke ja sotsiaalseid tunnusjooni ning teisest küljest konkreetseid piirkondlikke tunnusjooni.
Sobival viisil toetatakse linna säästvat arengut , eriti piirkondliku arengu osana, ning maapiirkondade ja kalandusest sõltuvate piirkondade uuenemist majandustegevuse mitmekesistamise kaudu.
Samuti toetatakse piirkondi, mille arenguprobleeme raskendavad ebasoodsamad geograafilised või looduslikud tingimused, eriti äärepoolsemaid piirkondi (Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared), väga hõreda asustusega põhjaalasid, teatavaid saari ja saareliikmesriike ning mägipiirkondi, samuti suure rahvastikutihedusega autonoomsed linnad Ceuta ja Melilla.
Soovitus
13
Artikli 5 lõige 4
4.
Äärepoolseimad piirkonnad (Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared) saavad ERFist eritoetust, et lihtsustada nende integreerimist siseturgu ja hüvitada neid mõjutavad konkreetsed piirangud, ilma et sellega piirataks käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamist.
4.
Äärepoolseimad piirkonnad (Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion, Assoorid, Madeira ja Kanaari saared), samuti autonoomsed linnad Ceuta ja Melilla saavad ERFist eritoetust, et lihtsustada nende integreerimist siseturgu ja hüvitada neid mõjutavad konkreetsed piirangud, ilma et sellega piirataks käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 ning artikli 6 kohaldamist.
Soovitus
14
Artikli 10 lõike 1 teine lõik
Iga liikmesriik määrab siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kõige paremini majandus-, sotsiaal- ja muid valdkondi esindavad partnerid (edaspidi “partnerid”).
Liikmesriik tagab vastavalt siseriiklikele eeskirjadele ja tavadele kõigi asjaomaste organite laiaulatusliku ja tegeliku osalemise, võttes arvesse vajadust edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning keskkonnakaitse ja -parandamise nõuete kaudu säästvat arengut.
Iga liikmesriik määrab siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil kõige paremini majandus-, sotsiaal- ja muid valdkondi esindavad partnerid (edaspidi “partnerid”).
Liikmesriik tagab vastavalt siseriiklikele eeskirjadele ja tavadele kõigi asjaomaste organite laiaulatusliku ja tegeliku osalemise, võttes arvesse vajadust edendada sotsiaalset hõlvamist, meeste ja naiste , samuti puuetega ja puueteta inimeste võrdõiguslikkust ning keskkonnakaitse ja -parandamise nõuete kaudu säästvat arengut.
Soovitus
15
Artikli 14 pealkiri
Meeste ja naiste võrdõiguslikkus
Meeste ja naiste võrdõiguslikkus, samuti juurdepääsu tagamine puuetega isikutele ning nende mittediskrimineerimine
Soovitus
16
Artikkel 14
Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et fondide kasutamisel toetataks eri etappides meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja kaasataks sooküsimused.
Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et fondide kasutamisel toetataks eri etappides meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja kaasataks sooküsimused.
Lisaks sellele hoolitsevad nad mittediskrimineerimise põhimõtete jälgimise eest ühtekuuluvuspoliitikas.
Justification
Article 13 of the Treaty points out that appropriate action may be taken to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation.
Soovitus
17
Artikli 14 lõige 1a (uus)
Liikmesriigid ja komisjon hoolitsevad selle eest, et ei toimuks diskrimineerimist soolistel, rassilistel, etnilisest päritolust, religioonist või maailmavaatest tingitud põhjustel, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu, ja et fondi kasutamise üheks tingimuseks seataks puudega isikute juurdepääs, mida jälgitakse fondi tegevuse läbiviimise eri astmetel.
Justification
Structural Funds are an essential tool for reducing and alleviating social exclusion on any grounds and for creating a same level playing field between people with or without disabilities by combating discrimination in all areas of life, in particular by promoting and creating an accessible physical environment for people with disabilities in relation to information communication technologies, transport and the built environment.
It is very important that Structural Funds do not lead to the further discrimination and creation of further access barriers for people with disabilities which will perpetuate the social exclusion of 40 million people with disabilities in the European Union and other persons with reduced mobility, and have negative implications for society in general .
Soovitus
18
Artikli 17 lõike 1 punkt b
b) 16,56% artikli 6 lõikes 2 osutatud eriviisilistele üleminekuperioodi toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, riigi jõukust ning töötust.
b) 16,56% artikli 6 lõikes 2 osutatud eriviisilistele üleminekuperioodi toetustele, kasutades liikmesriikidevahelise soovitusliku jaotuse arvutamisel kriteeriumidena abikõlbliku elanikkonna suurust, piirkonna jõukust, riigi jõukust, töötust ning haridustaset .
Soovitus
19
Artikli 23 lõige 2
Kõnealuste suuniste kaudu viiakse iga fondide eesmärgi puhul ellu ühenduse prioriteedid, pidades silmas tasakaalustatumat, ühtlasemalt ja säästvamat arengut.
Kõnealuste suuniste kaudu viiakse iga fondide eesmärgi puhul ellu ühenduse prioriteedid, pidades silmas tasakaalustatumat, ühtlasemat ja säästvamat arengut, samuti meeste ja naiste võrdõiguslikkust ja sotsiaalset hõlvatust.
Justification
The strategic guidelines should also include the promotion of sexual equality and social inclusion.
Soovitus
20
Artikli 25 lõike 3 punkt a
a) valdkondlikud ja piirkondlikud prioriteedid, sealhulgas linnade taaselustamise ning maapiirkondade ja kalandusest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise puhul;
a) valdkondlikud ja piirkondlikud prioriteedid, sealhulgas linnade säästva arengu ning maapiirkondade ja kalandusest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise puhul;
Justification
The contribution made by urban areas to growth, innovation and social and economic cohesion should be taken into account; in order to do so, sustainable urban development measures should be developed, and this includes urban regeneration.
Soovitus
21
Artikli 25 lõike 3 punkt c
c) üksnes piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive puhul piirkondliku konkurentsivõime raames välja valitud piirkondade loetelu, millele on osutatud artikli 6 lõike 1 teises lõigus.
c) üksnes piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive puhul piirkondliku konkurentsivõime raames välja valitud piirkondade ja teiste piirkondade loetelu, millele on osutatud artikli 6 lõike 1 teises lõigus.
Justification
As indicated in Article 34 paragraph 2 of the Regulation, a Member State may propose operational programmes under the “Regional competitiveness and employment” objective at other territorial levels, including urban areas.
Soovitus
22
Artikli 27 lõike 1 esimene lõik
1.
Iga liikmesriik esitab esimest korda 2008. aastal ja seejärel hiljemalt iga aasta 1. oktoobriks komisjonile aruande, mis käsitleb tema strateegia elluviimisel ja eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, võttes eriti arvesse kehtestatud näitajaid, panust lähenemist käsitlevate ühenduse strateegiliste suuniste toetamisel ning olemasolevaid hindamisi.
1.
Iga liikmesriik esitab esimest korda 2010. aastal ja seejärel hiljemalt iga kolme aasta tagant 1. oktoobriks komisjonile aruande, mis käsitleb tema strateegia elluviimisel ja eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, võttes eriti arvesse kehtestatud näitajaid, panust lähenemist käsitlevate ühenduse strateegiliste suuniste toetamisel ning olemasolevaid hindamisi.
Justification
See recommendation 9.
Soovitus
23
Artikli 27 lõike 1 teine lõik
Aruandes tuleb viidata siseriiklikule tööhõive tegevuskavale.
Aruandes tuleb viidata siseriiklikule tööhõive tegevuskavale ja sotsiaalse hõlvatuse riiklikule tegevuskavale .
Justification
It is also important to include a reference to the national action plans on social inclusion.
Soovitus
24
Artikli 29 pealkiri
Iga-aastane läbivaatamine
Läbivaatamine
Justification
See recommendation 9.
Soovitus
25
Artikli 30 lõike 1 punkt a a (uus)
a a) Ettekanne põhineb artiklis 27 osutatud liikmesriikide aruannete läbivaatamisele ja hindamisele komisjoni poolt ning muule olemasolevale teabele.
Justification
See recommendation 9.
Soovitus
26
Artikli 33 lõige 2
2.
Ilma et sellega piirataks konkreetsetes fonde käsitlevates määrustes ettenähtud erandite kohaldamist, võib ERFist ja ESFist rahastada täiendavalt ja iga rakenduskava prioriteedi puhul kuni 5% ulatuses meetmeid, mis kuuluvad teise fondi kohaldamisalasse, tingimusel et need on vajalikud toimingu nõuetekohaseks elluviimiseks ja sellega otseselt seotud.
2.
Ilma et sellega piirataks konkreetsetes fonde käsitlevates määrustes ettenähtud erandite kohaldamist, võib ERFist ja ESFist rahastada täiendavalt ja iga rakenduskava prioriteedi puhul kuni 10% ulatuses meetmeid, mis kuuluvad teise fondi kohaldamisalasse, tingimusel et need on vajalikud toimingu nõuetekohaseks elluviimiseks ja sellega otseselt seotud.
Justification
Experience seems to show that for some proposals the percentage of 5% may be considered too small.
Soovitus
27
Artikli 36 lõike 3 teise lõigu punkt b a (uus)
b a) andmed Equal programmi seniste põhimõtete süvalaiendamise kohta.
Justification
Care must be taken to ensure that the existing EQUAL programme is mainstreamed into the new programmes.
Soovitus
28
Artikli 36 lõike 3 kolmanda lõigu punkt b
b) laiem mõju Euroopa tööhõivestrateegia põhilistele prioriteetidele ja eesmärkidele ja ühenduse eesmärkidele sotsiaalse hõlvatuse valdkonnas.
b) laiem mõju Euroopa tööhõivestrateegia põhilistele prioriteetidele ja eesmärkidele ja ühenduse eesmärkidele sotsiaalse hõlvatuse , migrantide integratsiooni, sotsiaalse ühtekuuluvuse ning meeste ja naiste vahelise võrdsuse valdkonnas.
Soovitus
29
Artikli 36 lõike 3 kolmanda lõigu punkt b a (uus)
b a) andmed Equal programmi seniste põhimõtete süvalaiendamise kohta.
Justification
Care must be taken to ensure that the existing equal programme is mainstreamed into the new programmes.
Soovitus
30
Artikli 36 lõike 4 punkt b
b) linnaküsimustele lähenemist käsitlev teave, sealhulgas välja valitud linnade loetelu ja menetlused volituste võimalikuks edasidelegeerimiseks linnavalitsustele üldise toetuse kaudu;
b) linnade säästvale arengule suunatud meetmed , sealhulgas välja valitud linnade loetelu ja menetlused volituste võimalikuks edasidelegeerimiseks linnavalitsustele üldise toetuse kaudu;
Justification
In view of the wording of Article 36 points 4 (a) and (c), it is preferable to talk about measures rather than information; furthermore, the concept of information is too vague and needs clarifying.
Soovitus
31
Artikli 36 lõige 4 punkt d a (uus)
d a) andmed Equal programmi seniste põhimõtete süvalaiendamise kohta.
Justification
Care must be taken to ensure that the existing equal programme is mainstreamed into the new programmes.
Soovitus
32
Artikli 43 lõige 3 a (uus)
3 a.
Tehnilise abi meetmete kõlblikud on majandus-, ühiskondlikud ja äriorganisatsioonid.
Justification
Experience shows that some Member States are reluctant to use intermediate organisations that are not directly dependent on public administration, hence it is appropriate to mention them explicitly.
Soovitus
33
Artikli 44 lõige 1
1.
Liikmesriikide algatusel võidakse fondidest järgmistes piirides rahastada ettevalmistus-, haldus-, järelevalve-, hindamis-, teavitamis- ja kontrollimeetmeid ning meetmeid fondide rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse tugevdamiseks:
1.
Liikmesriikide algatusel võidakse fondidest järgmistes piirides rahastada ettevalmistus-, haldus-, järelevalve-, hindamis-, teavitamis- ja kontrollimeetmeid ning meetmeid fondide rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse, sealhulgas kodanikuühiskonna osapoolte haldussuutlikkuse tugevdamiseks:
Justification
To ensure the involvement of social partners and enhance their capacity to allow them to play a full part at local and regional level in the delivery of programmes.
Soovitus
34
Artikli 44 lõige 2 a (uus)
2a.
Tehnilise abi meetmete kõlblikud on majandus-, ühiskondlikud ja äriorganisatsioonid.
Justification
Experience shows that some Member States are reluctant to use intermediate organisations that are not directly dependent on public administration, hence it is appropriate to mention them explicitly.
Soovitus
35
Artikli 45 lõike 1 teine lõik
Hindamiste eesmärk on tõsta fondide toetuse kvaliteeti, mõjusust ja kooskõla ning rakenduskavade rakendamist.
Samuti hinnatakse toetuse mõju ühenduse strateegilistele eesmärkidele ja asutamislepingu artiklile 158 ning asjaomaste liikmesriikide ja piirkondade konkreetsetele struktuurilistele probleemidele, võttes arvesse säästva arengu vajadusi ning ühenduse keskkonnamõju ja strateegilist keskkonna hindamist käsitlevat asjaomast seadlusandlust.
Hindamiste eesmärk on tõsta fondide toetuse kvaliteeti, mõjusust ja kooskõla ning rakenduskavade rakendamist.
Samuti hinnatakse toetuse mõju ühenduse strateegilistele eesmärkidele ja asutamislepingu artiklile 158 ning asjaomaste liikmesriikide ja piirkondade konkreetsetele struktuurilistele probleemidele, võttes arvesse säästva arengu vajadusi ning ühenduse keskkonnamõju ja strateegilist keskkonna hindamist, samuti puudega isikutele juurdepääsu tagamist käsitlevat asjaomast seadusandlust.
Justification
Non-discrimination and social inclusion, including accessibility for disabled people, are important commitments and goals of the European Community and must be explicitly recognised in the objectives for the strategic guidelines.
The phrasing is consistent with Article 10.
Soovitus
36
Artikli 51 lõige 4
4.
Fondide maksimaalne osalus võib lähenemiseesmärgi ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi puhul äärepoolseimates piirkondades ning lähenemiseesmärgi puhul äärealadel asuvatel Kreeka saartel tõusta kuni 85%-ni teostatavate rakenduskavade avaliku sektori kuludest.
4.
Fondide maksimaalne osalus võib lähenemiseesmärgi ja piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi puhul äärepoolseimates piirkondades ning lähenemiseesmärgi puhul äärealadel asuvatel Kreeka saartel ning lähenemiseesmärgi tegevuskavade puhul piirkondades, kus sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta (mõõdetud ostujõu pariteetides ja arvutatud ühenduse viimase kolme aasta näitajate põhjal) on väiksem kui 60% ühenduse keskmisest, tõusta kuni 85%-ni teostatavate rakenduskavade avaliku sektori kuludest.
Justification
There are many regions, particularly in the new Member States, whose per capita GDP is smaller than that of the outermost regions and the outlying Greek islands.
Therefore, the former should also be allowed from the Funds up to 85% of public expenditure for operational programmes.
MENETLUS
Pealkiri
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
Viited
KOM(2004)0492 - 2004/0163(AVC)
Vastutav komisjon
REGI
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
EMPL
Tõhustatud koostöö
-
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Jacek Protasiewicz
3.1.2005
Arutamine komisjonis
16.3.2005
19.4.2004
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
20.4.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
29
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Emine Bozkurt, Milan Cabrnoch, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Joel Hasse Ferreira, Stephen Hughes, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Thomas Mann, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Mary Lou McDonald, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Jacek Protasiewicz, José Albino Silva Peneda, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer.
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Udo Bullmann, Elisabeth Schroedter, Marc Tarabella, Patrizia Toia.
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
-
2.5.2005
KESKKONNA-, RAHVATERVISE- JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS
Saaja: regionaalarengukomisjon
Ettepanek võtta vastu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätted
( COM(2004)0492 – C6-0000/2005 - 2004/0163(AVC) )
Arvamuse koostaja:
Jerzy Buzek
ETTEPANEKUD
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval regionaalarengukomisjonil lisada oma resolutsiooniettepanekusse järgmised muudatusettepanekud:
1. tervitab korduvaid viiteid ühenduse säästva arengu, eriti Göteborgis määratletud keskkonnamõõtme prioriteetidele, samuti ka ühtekuuluvuspoliitika, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja Euroopa Kalandusfondi (EFF) rahastamisliikide kooskõlastamise rõhutamist;
2. on seisukohal, et liikmesriikide poolt määruse kohaselt esitatud raportites tuleks hinnata fondide toetust Euroopa Säästva Arengu Strateegia (EU SDS) eesmärkidele, et hinnata edusamme säästva arengu strateegia eesmärkide suunas;
3. nõustub Euroopa Komisjoni seisukohaga, et on oluline, et fondide, EAFRD ja EFF poolt toetatud tegevused moodustavad osa integreeritud tegevusplaanist;
4. usub, et ühenduse keskkonnaeesmärkide saavutamisel tekkinud lahknevustega seotud väljakutsed sellistes valdkondades nagu vesi, jäätmed, õhukvaliteet, bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja kliimapoliitika peavad omama sama kaalu nagu majanduslike, sotsiaalsete ja piirkondlike lahknevustega seotud väljakutsed riikides ja piirkondades, mis on arengus maha jäänud [Artikkel 3];
5. kutsub Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles tagama, et struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond kaasrahastaksid bioloogiliselt mitmekesiste alade säilitamist, majandamist ja säästvat arengut, et anda Natura 2000 võrgustikule täiendavat toetust seoses põhilise rahastamisvahendiga Life+ programmi raames, mille sätted tuleks asjakohaselt ümber sõnastada; [Artikkel 3];
6. leiab, et valitsusväliseid keskkonnaorganisatsioone tuleb tunnustada partneritena nende sotsiaalsete ja majanduslike kolleegidega võrdsetel alustel, kuivõrd säästev areng hõlmab sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid sambaid [artikli 10 lõike 1 punkti b teine taane];
7. on seisukohal, et tehnilise abi raames peaksid fondid toetama ka struktuurifondidega koostööd tegevate valitsusväliste organisatsioonide suutlikkuse suurendamist [Artikkel 10];
8. rõhutab vajadust paindlikumate programmitöö reeglite järele, eriti seoses vahendite võimaliku ümberjaotamisega projektide ja prioriteetide vahel vastavalt nende elluviimise tulemuslikkusele [Artikkel 19];
9. kutsub Euroopa Komisjoni üles nõudma, et liikmesriigid näitaksid, kuidas nad kavatsevad keskkonnavajadusi rahastada, toetades eelkõige Natura 2000 võrgustikku riikliku strateegilise tugiraamistiku ja struktuurifondidest rahastamise rakenduskavade heakskiitmise tingimusena [Artikkel 31];
10. soovitab, et Euroopa Komisjoni lähenemise puhul, milles käsitletakse ühest fondist rahastamist (monofund approach), tuleks suurendada erinevate fondide vahelise ristfinantseerimise suhet vähemalt 20%-ni [Artikkel 33];
11. rõhutab, et tuleks kehtestada kõikide peamiste projektide jaoks 50 miljoni euro suurune võrdne piirmäär [Artikkel 38];
12. tervitab kinnitust, et strateegiliste suuniste, riiklike strateegiliste tugiraamistike ja meetmeprogrammide hindamisel tuleb võtta arvesse strateegilise keskkonnamõju hindamist (Strategic Environmental Assessment – SEA) ja keskkonnamõju hindamist (Environmental Impact Assessment – EIA) käsitlevate õigusaktide nõudeid;
13. leiab, et liikmesriigid peaksid täpsustama riiklike strateegiliste tugiraamistike ja meetmeprogrammide strateegilise keskkonnamõju hindamise (SEA) korra ning tagama õigeaegselt peamiste infrastruktuuriprojektide keskkonnamõju hindamised (EIA); kutsub Euroopa Komisjoni täiendavalt üles tagama, et peamised infrastruktuuriprojektid ei oleks vastuolus keskkonna kaitsmise ja parandamisega [Artiklid 38 – 40];
14. soovitab kehtestada geograafiliselt ja looduslikult ebasoodsate alade jaoks konkreetse kasvumäära [Artikkel 52];
15. usub, et “saastaja maksab” põhimõtte kohaldamisel tuleks tulu andvate projektide puhul kõlbliku kaasrahastamise arvutamise eeskirjades premeerida (motiveerida) projekti edendajaid seoses kohaldatava põhimõtte ulatusega [Artikkel 54];
16. leiab, et hüvitamatu käibemaks peaks vastama siiski kõikide fondide ja mitte üksnes Euroopa Sotsiaalfondi toetustele;
17. peab oluliseks, et liikmesriikide kontrolli all olevad korraldusasutused avalikustaksid korrapäraselt ja asjakohaselt tegevused, mida toetatakse ühenduse vahenditest ja abikõlblikkuse kriteeriumi alusel kättesaadavatest assigneeringutest [Artikkel 68];
18. rõhutab, et eelrahastamise tase on oluline, eriti keskkonna valdkonnas, ja soovitab ühtset 10%-list piirmäära kõikide fondide puhul [Artikli 81 lõige 1];
19. rõhutab, et automaatse kohustustest vabastamise puhul tuleks tunnustada ja leevendada N+2 reegli mõningaid kahjustavaid mõjusid ja et seetõttu tuleks alal hoida ühtekuuluvusfondi praegused eeskirjad ja tuleks ühtekuuluvuspoliitika raames uuesti kasutada N+2 reegli kohaseid summasid [Artikli 81 lõige 2];
20. on seisukohal, et Euroopa Sotsiaalfond peaks toetama keskkonnakaitsealase kvalifikatsiooniga erialatöötajate täiendkoolitamist.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätted
Menetluse number
2004/0163(AVC)
Vastutav komisjon
REGI
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
ENVI 0.0.0000
Tõhustatud koostöö
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Jerzy Buzek 20.9.2004
Arutamine komisjonis
20.4.2004
Ettepanekute vastuvõtmise kuupäev
21.4.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
34
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Georgs Andrejevs, Dorette Corbey, Avril Doyle, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Norbert Glante, Satu Hassi, Mary Honeyball, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Margrete Auken, María del Pilar Ayuso González, Danute Budreikaite, Jerzy Buzek, Erna Hennicot-Schoepges, Caroline Lucas, Renate Sommer, Andres Tarand
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Ursula Stenze
16.3.2005
KALANDUSKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: regionaalarengukomisjon
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätted
( COM(2004)0492 – 2004/0163(AVC) )
Arvamuse koostaja:
Dirk Sterckx
SHORT JUSTIFICATION
The legislative background
The Commission's proposal for general provisions on the European Regional and Development Fund (ERDF), European Social Fund (ESF) and the Cohesion Funds forms a general basis for the reform of the structural funds.
The "cohesion legislative package" consists of a Regulation for the European Regional and Development Fund (ERDF)
COM(2004)0495 . , a Regulation for the European Social Fund (ESF)
COM(2004)0492 . , a Regulation for the Cohesion fund
COM(2004)0494 . , as well a Regulation for creating the framework for a cross-border authority to manage cooperation programmes
COM(2004)0496 . .
In February 2004, the Commission presented two proposals aiming at an ambitious cohesion policy for the enlarged union of 27 or more.
Firstly, in the proposal for the financial perspectives of the enlarged European Union of 27 Member States for the period 2007-2013 [ COM(2004)0101 ] an allocation of EUR 336.1 billion (which equates to EUR 373.9 billion before the transfers to the proposed single rural and fisheries instruments) was proposed in support of the three priorities of the reformed cohesion policy.
Secondly, the Third cohesion report [ COM(2004)0107 ] presented a proposal for the priorities and delivery system for the new generation programmes under cohesion policy for the period 2007-2013.
The proposal for general provisions on the ERDF, the ESF and the Cohesion Fund makes a distinction between the ERDF, the ESF and the Cohesion fund on the one hand and support to fisheries, agriculture and the environment under funding for "preservation and management of natural resources", on the other.
Accordingly, the Commission has proposed that from 2007-2013, the aid for fisheries shall be concentrated to the new European Fisheries Fund (EFF), which will succeed the current Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG).
Thus, the fisheries financing from the EFF would be separated under a separate budget heading.
The Commission has anticipated expenditure of EUR 7.6 billion for the CFP, of which 4.963 billion would be allocated to the EFF.
The challenges of the new cohesion policy
The necessity to revise the cohesion policy regulations is partly caused by the enormous challenges which follow from enlargement.
Enlargement will have a considerable effect on the targeting of the measures belonging to the convergence objective, which will continue to have a threshold of GDP per head under 75% of the EU average.
According to the Third Cohesion report, about 92% of the people in the new Member States live in regions with GDP per head below 75% of the EU 25 average.
This will have an effect on 18 regions with GDP per head under 75% of the EU GDP before enlargement, which will no longer belong under the convergence objective threshold.
The Commission has proposed a transitional mechanism whereby such “statistically affected” areas should be subject to the convergence objective until the end of 2013.
Enlargement is an exciting opportunity for the whole of the Union but given the 12.5% reduction in the average GDP of the Union as a direct result of the accession of 10 new Member States, it is clear that the challenge for the new cohesion policy is to tackle urgently and effectively the significant socio-economic disparities that exist within the EU-25.
Towards a Strategic approach
In order to answer to the challenges of the future cohesion policy, the Commission proposes a new architecture based on a strategic approach, which while taking the Lisbon and Gothenburg agendas fully into consideration rationalises the cohesion policy by defining its priorities, ensuring the coordination with the system of economic and social governance and allowing for a regular and open review of the progress made.
The Commission therefore proposes that the Council should adopt, after consultation of the Parliament on the basis of a Commission proposal, an overall strategic document defining clear priorities for Member States and regions.
The Commission would publish a yearly report summarising Member States' progress reports.
The priority themes for programmes would be found among three new objectives of the cohesion policy: convergence, regional competitiveness and employment, and territorial co-operation.
The proposed budget for all these objectives would be € 336,1 bn (0,41 of EU GNI).
The convergence objective would include regional and national programmes from the ERDF, the ESF, the Cohesion fund, including a special programme for the outermost regions, and the budget for this objective would be €264 bn (78, 5 %).
The regional competitiveness and employment objective would consist of regional programmes from ERDF, national programmes from ESF and the budget for this objective would be € 57,9 bn (17,2 %).
The territorial co-operation objective would cover cross-border and transnational programmes and networking from the ERDF, with a budget of € 13,2 bn (3,94 %).
Simplification of the management system and greater decentralisation of the responsibility toward the partners in the Member States, regions and local authorities are among the most ambitious aims of the reform.
The programming would be simplified by modifying the roles of the different actors: the Council would adopt strategic guidelines, on the basis of which the Member States would prepare strategic national framework documents to be negotiated with the Commission.
The Commission would then adopt national and regional programmes for each Member State, but it would define the programmes only at a priority level.
The simplification of programming would be promoted so that the future ERDF and ESF interventions would operate with only one fund per programme, as opposed to current multi-fund programmes.
Funding of the programmes would be directly linked to the main domain of intervention of each fund.
Eligibility and the fisheries sector
The Commission proposes that the financial resources dedicated to cohesion policy would be distributed among the Member States applying the method based on objective criteria used at the time of the Berlin Council (1999) for the "convergence" priority (GDP per person below 75 % of the Community GDP), but, temporarily taking into account the statistical effect of enlargement.
Further, the Commission proposes that resources for the objective "regional competitiveness and employment" would be allocated between the Member States on the basis of Community economic, social and territorial criteria.
As to the third objective, the resources would be distributed according to the population living in the eligible regions as well as the total population of the Member States concerned.
As a large proportion of the financial resources for fisheries have been transferred to the EFF, the role of the structural funds will be to complement the EFF.
According to Article 3(3) of the Proposal, assistance from the Funds shall support the economic diversification of fisheries dependent areas away from traditional activities.
However, the distinctive nature of the socio-economic problems in the fisheries sector, often caused by the mechanisms of the common fisheries policy and by stock depletion, should be taken into regard while applying the intervention criteria of the cohesion policy.
The fisheries sector may experience temporary crises even in some relatively wealthy countries.
Further, in accordance with the Commission proposal, particular and equal attention should be paid to the specific territorial characteristics typical to the outermost regions of the Union, sparsely populated parts in the far north of the Union, as well as certain islands, mountain areas, and border areas of the Union.
The European Parliament is called upon to give its assent to this proposal, which means it cannot suggest amendments.
However, in order to emphasise the role that the structural funds can have in supporting the EFF, your Rapporteur suggests that the concept of “Regional Competitiveness and Employment” be introduced explicitly supporting the restructuring of areas hit by the decline of traditional activities.
This is intended to reflect the fact that conservation measures taken under the Common Fisheries Policy can affect fishing communities equally hard both within and outside Convergence objective areas.
In such a situation, your Rapporteur feels that the structural funds can have an important role in supporting the impact of the EFF.
Conclusions
In general, the Rapporteur welcomes the strategic reform of the cohesion policy which seems to bring rationalisation and transparency into the organisation and use of structural funds.
The Rapporteur also agrees with the Commission on the need to further decentralise the responsibility towards the partners on the ground in the Member States, regions and local authorities.
On the other hand, the Rapporteur is not convinced that the simplification of management will also decrease the administrative difficulties faced especially by the poorest regions while trying to make use of the structural funds with their modest administrative resources.
As regards the distinction of the European Fisheries Fund from the structural funds and the transfer of fisheries structural financing mainly into the EFF, this seems to form a good starting point for a more efficient use of the resources as well as to increase the transparency of funding.
The actions accompanying the restructuring needs of the fisheries sector, as well as those improving the working and living conditions in the areas where fisheries still plays an important role, will be financed by the EFF.
Outside this, the structural funds would support the diversification of the rural economy and of the areas dependent on fisheries away from traditional activities.
This clarifies the functions and the complementary role of different funds having an impact on fisheries, but it should not have a detrimental effect on the overall level of funding currently available for the fisheries from the structural funds, including the FIFG.
MENETLUS
Pealkiri
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
Menetluse number
KOM(2004)0492 – C6-0000/2005 – 2004/0163(AVC)
Vastutav komisjon
REGI
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
PECH 1.9.2004
Tõhustatud koostöö
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Dirk Sterckx 4.10.2004
Arutamine komisjonis
25.11.2004
2.2.2005
Ettepanekute vastuvõtmise kuupäev
15.3.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
19
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, David Casa, Zdzislaw Kazimierz Chmielewski, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Alfred Gomolka, Heinz Kindermann, Henrik Dam Kristensen, Albert Jan Maat, Rosa Miguélez Ramos, Bernard Poignant, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Daniel Varela Suanzes-Carpegna
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
María Isabel Salinas García
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
2.5.2005
TRANSPORDI- JA TURISMIKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: regionaalarengukomisjon
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
( COM(2004)0492 – 2004/0163(AVC) )
Arvamuse koostaja:
Michael Cramer
ETTEPANEKUD
Transpordi- ja turismikomisjon palub vastutaval regionaalarengukomisjonil lisada oma raportisse järgmised soovitused:
1. nõuab üleeuroopalist transpordivõrku käsitlevate otsuste (“TEN-T”) (otsus nr 884/2004/EÜ ja otsus nr 1692/96/EÜ) lisamist artikli 23 lõikesse 3;
2. nõuab artikli 25 lõikes 4 viitamist TEN-T projektide piiriüleseid lõike käsitletavatele kahepoolsetele kokkulepetele;
3. nõuab TEN-T projektide piiriüleseid lõike käsitletavate kahepoolsete kokkulepete koopiate lisamist artiklisse 39;
4. nõuab, et transpordiprojektidega seotud osades lisataks artikli 50 punkti b järele nende panus komisjoni valges raamatus sisalduvate strateegiliste eesmärkide saavutamiseks, alustades muudatusest raudteede suunas, kaasa arvatud üleeuroopalise transpordivõrgu valmimine, kusjuures prioriteediks on piiriülesed raudteeprojektid, mis aitavad parandada ühendusi vanade ja uute liikmesriikide vahel ning uute liikmesriikide endi vahel;
5. nõuab, et artikli 51 lõikesse 4 lisataks tegevusprogrammid TEN-Ti prioriteetsete projektide jaoks;
6. nõuab kindlalt ja põhimõtteliselt mitte teha TEN-T projekti piiriülese lõiguga seotud ettemakseid, kui asjaomaste liikmesriikide vahel ei ole sõlmitud siduvat kahepoolset kokkulepet kõrvutiolevate lõikude tervikuna lõpetamise kohta oma riikide territooriumidel (artikli 81 lõige 2);
7. nõuab järgmise uue punkti c a) lisamist artiklisse 50: "panus peamistesse Euroopa mobiilsuse ja logistika projektidesse, näiteks Galileo projekti";
8. nõuab, et ülalnimetatud soovitusi ei käsitletaks alternatiivina Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse ( KOM(2004)0495 ) artikli 5 lõike 3 punktile a, vaid kui säästva regionaalarengu strateegiate puuduste kõrvaldamiseks vajalikku täiendust;
9. kutsub komisjoni üles tagama, et artiklis 22 iga-aastased kogueraldised fondidest ükskõik millisele liikmesriigile, mis vastavalt käesolevale määrusele aitab kaasa "lähenemise" eesmärgile, ei ületaks, kuid pigem saavutaks 4% taseme liikmesriigi SKTst institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmise ajal; nõuab artiklis 22 TEN-T ühishuviprojektidele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2236/95 antava ühenduse abi väljajätmist 4% ülempiiri arvutamisel;
10. nõuab kindlalt, et artiklis 55 oluliste projektide ja muude projektide, mis algasid enne 1. jaanuari 2007, kulud peaksid olema abikõlblikud alates komisjonile projekti esitamise kuupäevast.
EXPLANATORY STATEMENT
Introduction
The draft Regulation, which is to be adopted under the assent (AVC) procedure, lays down general provisions on the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund.
It repeals Regulation (EC) 1260/99.
Specific Regulations for each of the Funds are laid down separately from this general Regulation.
The general Regulation defines the objectives of the Funds, eligibility criteria for Member States and regions, the financial resources available and the criteria for their allocation.
Rules governing the responsibilities of the Member States and the Commission on management, programming, monitoring, control and evaluation are also laid down.
The Regulation proposes a concentration of resources and activity on three objectives; the "convergence" of less developed Member States and regions (those whose per capita GDP is less than 75% of the community average) with other EU regions; enhancing regional competitiveness through anticipating and promoting economic change and helping people adapt to this; and European territorial cooperation which entails supporting cooperation at cross-border, transnational and interregional level.
The first objective will be supported by the ERDF, the ESF and the Cohesion Fund, the second objective by the ERDF and the ESF and the third objective by the ERDF.
The number of funds will be limited to three as opposed to the current six.
The allocation of resources between the various objectives is 264 billion euros (78.5%) to convergence, 58.9 billion euros (17.2%) to regional competitiveness and employment and 13.2 billion euros (4%) to territorial cooperation over the period 2007 to 2013 inclusive.
No detailed estimate of expenditure on TEN-T for the forthcoming Cohesion and Structural Fund period is given in the draft regulation.
Cohesion and transport infrastructure
Your draftsman recalls that for the current and future programming periods the amounts allowed under the trans-European transport networks (TEN-T) budget heading would be insufficient to ensure progress in the TEN-T projects which have been identified and agreed.
Considerable financial support from the ERDF and the Cohesion fund is necessary for their completion.
An efficient TEN-T is a prerequisite for the realisation of the Lisbon and Gothenburg agendas, a properly functioning internal market, regional convergence and the achievement of the Community's environmental objectives.
It is envisaged that such support will be made available within the framework of the "convergence" objective and the detailed provisions of the draft Regulation allow for this.
Observations based on experience to date
Whereas the European Union has made substantial sums available for TEN-T in the period 2000-2006 (29.2 billion from the Structural Funds alone) progress towards the completion of these projects has been slow and even disappointing.
In response to this it is now proposed in another draft Regulation on general rules for the trans-European networks (COM2004/475 final) to increase the overall amounts and the percentage share of costs met by EU funding for individual projects.
Concommitantly however it must be insured that the general rules for management and control of the Structural and Cohesion Funds protect Community resources and ensure they are not advanced unless partnership funding from the Member States is real and effective.
It is from this perspective that the above suggestions are put forward.
They concern ensuring that a firm co-funding commitment exists from Member States before significant Community resources are released for TEN-T projects and ensuring that for cross border projects firm bilateral agreements to complete projects segments on the respective sides of a border exist between Member States.
MENETLUS
Pealkiri
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
Menetluse number
KOM(2004)0492 - 2004/0163(AVC)
Vastutav komisjon
REGI
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
TRAN
Tõhustatud koostöö
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Michael Cramer 1.9.2004
Arutamine komisjonis
19.1.2005
14.3.2005
18.4.2005
Ettepanekute vastuvõtmise kuupäev
19.4.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
35
5
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Philip Bradbourn, Paolo Costa, Michael Cramer, Sylwester Chruszcz, Christine De Veyrac, Armando Dionisi, Petr Duchoň, Said El Khadraoui, Robert Evans, Luis de Grandes Pascual, Mathieu Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Evelin Lichtenberger, Erik Meijer, Janusz Onyszkiewicz, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Ingo Schmitt, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Gary Titley, Marta Vincenzi, Corien Wortmann-Kool
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Fausto Correia, Den Dover, Willem Schuth
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Herbert Reul
4.5.2005
NAISTE ÕIGUSTE JA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE KOMISJONI ARVAMUS
Saaja: regionaalarengukomisjon
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
( COM(2004)0492 – 2004/0163(AVC) )
Arvamuse esitaja:
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
SHORT JUSTIFICATION
In February 2004 the European Commission adopted its proposal on the financial perspectives of the enlarged Union for 2007-2013 and the Third Report on Cohesion.
The report concludes that enlargement represents an unprecedented challenge for the Union’s competitiveness and internal cohesion, having led as it has to an increase in the economic development gap, an eastward geographical shift in disparities, and a more difficult employment situation.
The whole Union is facing challenges resulting among other things from an acceleration of economic restructuring, the development of the knowledge economy, an ageing population and more immigration.
According to the Third Report on Cohesion, the Union’s cohesion policy should offer a solution to these challenges by incorporating the objectives of the Lisbon and Gothenburg Agenda for sustainable development, full employment, greater productivity and increased social cohesion and environmental protection.
The new Council regulation laying down ‘general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund’ is one of the five proposals for new regulations reforming cohesion policy for the period 2007-2013.
The general regulation lays down common rules, standards and principles applicable to the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund.
The reform envisaged, the aim of which is to simplify the management of the Structural Funds, includes a number of innovations, among them a rearrangement of the programmes around the three themes of ‘convergence’, ‘regional competitiveness and employment’ and ‘territorial cooperation’, and other major changes including the financing, where possible, of the cohesion programmes from a single fund.
The obligations laid down in the EC Treaty with regard to equal opportunities for women and men, providing for incorporation of the equal opportunities dimension in all Community measures and programmes and the adoption of specific measures for women were already transposed into the regulations relating to the Structural Funds for the period 2000-2006.
The former general regulation No 1260/1999 on the Structural Funds had already made equal opportunities a key objective of action under the funds.
While one welcomes the fact that these fundamental provisions on equal opportunities for women and men are retained in the new regulations on the Structural Funds for the period 2007-2013 and in the general regulation on the funds, neither the principle of eliminating all forms of discrimination, including those against people with disabilities, nor the objective of social inclusion are included in the general regulation as priority Community objectives.
Among the Structural Funds, the European Social Fund continues to play a major role in pursuing the equal opportunities objective.
However, this objective must also be extended to the other funds, since inequalities continue to exist in the areas of the environment, transport, rural development, fisheries etc.
Your draftswoman is also concerned at the calls to exclude non-governmental organisations and bodies working in the area of equal opportunities from the list of partners in Article 10, and insists not only that these bodies should be retained but also that the list should be extended to include bodies working in the areas of social inclusion and the fight against discrimination.
One is also struck by the absence from the Commission proposal of any mention of the need for balanced male/female membership of the Monitoring Committee, even though this important principle was laid down in Article 35 of General Regulation 1260/1999.
The funds should also pay particular attention to the specific economic and social difficulties faced by women in urban agglomerations.
Transparency of the funds’ interventions is a fundamental principle, compliance with which must also be closely monitored.
It is an essential means of controlling the targeting of the funds and checking that they are properly used vis-à-vis the objectives of equal opportunities for women and men and the fight against discrimination.
It is essential, in the evaluation of the funds, to mention the progress achieved in the areas of promoting equal opportunities for women and men, of fighting discrimination and of social inclusion, so that it is clear what progress is still to be accomplished.
A reminder should also be given of the importance of drawing up statistics and indicators broken down by gender in order to enhance the efficiency of programming and allow better evaluation of the measures financed by the funds.
ETTEPANEKUD
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub regionaalarengukomisjonil lisada resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
– võttes arvesse naiste õiguste ja võrdsete võimaluste komisjoni 31. märtsil 2004. aastal vastu võetud arvamust kolmanda majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitleva raporti kohta;
– võttes arvesse resolutsioone, mis käsitlevad soolist võrdõiguslikkust Euroopa Liidus, ja eelkõige 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni
ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 370. naiste ja meeste võrdsete võimaluste eesmärkide kohta struktuurifondide kasutamisel,
1. on vastu ettepanekus kirjeldatud partnerluspõhimõtte igasugusele nõrgenemisele ja taotleb asjakohaste asutuste loetelu säilitamist, kuhu kuuluvad ka asutused, mis tegutsevad meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas;
2. nõuab, et määruse ettepanekuga ette nähtud partnerite loetelusse lisataks ka asutused, mis tegutsevad sotsiaalse hõlvamise ja diskrimineerimisvastase võitluse valdkonnas;
3. rõhutab vajadust süsteemselt kohaldada soomõõtme integreerimise põhimõtet fondide kavandamise ja juhtimise kõikides etappides, samuti eritoetuste kehtestamisel;
4. nõuab, et kõikides fondides ning ühenduse strateegilistes suunistes lähtutaks igasuguse diskrimineerimise, kaasa arvatud soolise ja sotsiaalse hõlvamise põhise ning eriti ebasoodsas olukorras inimeste diskrimineerimise kaotamise põhimõttest;
5. nõuab, et võrdsete võimaluste ja diskrimineerimisvastase võitluse eesmärkide saavutamist soodustataks rohkem toetuste määramisega infrastruktuuri, teadusuuringute, transpordi ja keskkonna valdkonnas, samuti regionaal-, kohaliku, maaelu ja linnade arengu valdkonnas ning põllumajandus- ja kalandussektorites; nõuab samuti, et leitaks ühenduskohad struktuurifondide ning EAFRDi ja EFFi toetuste vahel;
6. nõuab, et koolituspoliitika teostamiseks eraldatud vahendid, eriti territooriumide majanduslike muutuste, linnade probleemide või maapiirkondade arenguga seotud vahendid tooksid rohkem kasu naistele ja ebasoodsas olukorras isikutele;
7. nõuab, et fondide rahastatavate tegevustega toetataks nende meetmete arengut, mille eesmärk on lahendada teatud majanduslikku ja ühiskondlikku laadi probleeme, mis puudutavad linnades elavaid naisi;
8. nõuab, et riikliku strateegilise viitraamistiku strateegiaosasse lisataks temaatiliste ja territoriaalsete prioriteetide hulka saarepiirkonnad, väheasustatud või mägised piirkonnad, ning teeb ühtlasi ettepaneku lisada viide demograafilise halvemusega piirkondadele;
9. nõuab, et ettepanek näeks ette naiste ja meeste tasakaalustatud osalemise seirekomisjonides vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta)
EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1. artikli 35 sätetele ;
10. nõuab, et fondide tegevusele antavates hinnangutes sisalduksid ka näitajad edusammude kohta meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamise ja sotsiaalse hõlvamise valdkonnas ning võitlusel igat liiki diskrimineerimisega;
11. rõhutab, et on oluline koostada soopõhist statistikat ning kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid, eesmärgiga parandada kavandamise tõhusust, võimaldada tegevust õigesti hinnata ning hõlbustada kogemuste ja edukaks osutunud tegevuse levitamist, mis on seotud naiste ja meeste võrdõiguslikkusega, sotsiaalse hõlvamisega ja võitlusega igat liiki diskrimineerimisega;
12. nõuab, et oleks tagatud fondide tegevuse läbipaistvus, mis võimaldaks toetuste määramist tõhusamalt kontrollida, pidades silmas eelkõige meeste ja naiste soolist võrdõiguslikkust, diskrimineerimisvastast võitlust ja sotsiaalse hõlvamise edendamist; teeb ettepaneku selle nõude täitmist rangelt kontrollida ning rikkumise korral kohaldada vajalikke meetmeid;
13. palub vastutaval komisjonil teha otsus Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 75 lõike 3 kohaldamise kohta ning lisada ülaltoodud ettepanekud resolutsiooni ettepanekusse.
MENETLUS
Pealkiri
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
Menetluse number
KOM(2004)0492 – 2004/0163(AVC)
Vastutav komisjon
REGI
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
FEMM
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Marie Panayotopoulos-Cassiotou 17.3.2005
Arutamine komisjonis
20.4.2005
26.4.2005
Ettepanekute vastuvõtmise kuupäev
26.4.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
ühehäälselt
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Hiltrud Breyer, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Nicole Fontaine, Lissy Gröner, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Piia-Noora Kauppi, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Urszula Krupa, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Christa Prets, Marie-Line Reynaud, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Britta Thomsen, Anne Van Lancker, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Zuzana Roithová, Marta Vincenzi
Kohal olnud asendusliikmed (art 178 lg 2)
Małgorzata Handzlik, Erna Hennicot-Schoepges
MENETLUS
Pealkiri
Nõukogu määruse ettepanek, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta
Viited
KOM(2004)0492 – 2004/0163(AVC)
Õiguslik alus
art 161 esimene lõik (EÜ)
Menetlusalus
art 75 lg 3
EP nõusoleku taotluse kuupäev
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
REGI vt art 75 lg 3
Nõuandev komisjon / Nõuandvad komisjonid istungil teada andmise kuupäev
BUDG
CONT
EMPL
ENVI
PECH
TRAN
FEMM
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
ECON 27.8.2004
ITRE 26.10.2004
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Konstantinos Hatzidakis 6.10.2004
Aseraportöör(id)
-
Lihtsustatud menetlus otsuse kuupäev
Õigusliku aluse vaidlustamine JURI arvamuse kuupäev
/
Arutamine komisjonis
6.10.2004
25.11.2004
19.1.2005
14.3.2005
21.4.2005
Vastuvõtmise kuupäev
24.5.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
44
3
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Adam Jerzy Bielan, Jana Bobošíková, Bernadette Bourzai, Bairbre de Brún, Giovanni Claudio Fava, Gerardo Galeote Quecedo, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Konstantinos Hatzidakis, Jim Higgins, Alain Hutchinson, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Sérgio Marques, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, Francesco Musotto, Jan Olbrycht, István Pálfi, Markus Pieper, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Elisabeth Schroedter, Alyn Smith, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Margie Sudre, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Inés Ayala Sender, Simon Busuttil, Sylwester Chruszcz, Emanuel Jardim Fernandes, Ana Mato Adrover, Mirosław Mariusz Piotrowski, Manfred Weber
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Esitamise kuupäev – A6
7.6.2005
A6-0177/2005
Märkused
...
