Saadikud arutasid olukorda Tiibetis
Euroopa Ülemkogu
2008-03-26 - 19:59
Erakorraline täiskogu - olukord Tiibetis ja ülemkogu
Tänasel täiskogul arutati Tiibetis toimuvat.
Saadikud rõhutasid, et Hiinalt tuleb nõuda tiibetlaste kultuuriliste ning usuliste õiguste tagamist ning inimõiguste austamist.
Mitmed saadikud leidsid, et vastasel korral tuleks vähemalt olümpiamängude avamist boikoteerida.
Samas avaldasid teised saadikud arvamust, et boikoteerimine ei aitaks.
Tiibeti-teemalist resolutsiooni hääletab parlament 10. aprillil.
Lisaks arutasid saadikud 13.-14. märtsil Brüsselis aset leidnud ülemkogu tulemusi.
Parlamendi president Hans-Gert PÖTTERING ütles arutelu avades, et "Tiibeti pealinnas Lhasas ning teistes Hiina linnades 10. märtsist aset leidnud sündmused on väga muret tekitavad".
Ta mõistis hukka kõik vägivallavormid, sõjaväe ja politseijõudude ebaproportsionaalse kasutamise ning rahumeelsete meeleavaldajate hukkumise.
President Pöttering avaldas seejärel solidaarsust dalai-laamaga ning kinnitas, et "me ei saa lubada, et dalai-laamat süüdistatakse terrorismis ning et teda demoniseeritakse".
Pöttering kutsus Pekingi võime üles pidama dalai-laamaga läbirääkimisi, et Hiina territoriaalset puutumatust austades leitaks kokkulepe, mis tagaks tiibetlaste kultuurilise ning religioosse identiteedi kaitse.
Pöttering ütles seejärel, et dalai-laama on võtnud vastu kutse külastada parlamenti ning teeb seda detsembris.
Samas kinnitas Pöttering, et praegust olukorda arvestades on dalai-laama parlamenti oodatud igal ajal.
Olümpiamängudest kõneledes ütles Pöttering, et me soovime teha Hiinaga koostööd ning tahame, et olümpiamängud oleksid edukad.
Samas on nõutav, et austataks tiibetlaste kultuurilisi ning usulisi õiguseid ning et ajakirjanikud saaksid Hiinas vabalt oma tööd teha.
Pöttering märkis ka, et ta kavatses minna Hiina olümpiamängude avamisele, kuid et "iga vastutustundlik poliitik peab endalt nüüd küsima, kas ta saab avamistseremoonial osaleda, kui Hiina võimud ei soovi dialoogi ega kompromissi".
Pöttering lõpetas oma sõnavõtu öeldes: "Meie väärtused ja eneseaustus ei luba meil oma põhimõtetest loobuda.
Meil Euroopa Parlamendis on selles suhtes eriline vastutus."
Nõukogu kõnevoor
Janez LENARČIČ märkis, et teemat on arutatud Hiina ametivõimudega ning ta kutsus mõlemat osapoolt üles olema vaoshoitud ning taastama konstruktiivset dialoogi.
Kõneleja avaldas ka lootust, et Hiina lubab sõltumatul meedial Tiibetisse naasta.
Nõukogu esindaja lisas, et hiljutisel ELi spordiministrite kohtumisel hääletati olümpiamängude boikoteerimise vastu ning leiti, et mängude abil saab inimõiguste olukorda parandada.
Lõpetuseks märkis nõukogu esindaja, et Sloveenia välisminister on palunud oma Hiina kolleegil pidada dalai-laamaga dialoogi ning vabastada kõik rahumeelsed meeleavaldajad.
Komisjoni kõnevoor
Benita FERRERO-WALDNER avaldas muret vägivalla kasutamise pärast ning kinnitas, et vägivald ei ole kunagi õigustatud.
Volinik nõudis, et Hiina valitsus talitseks oma vägesid ning ei lubaks vägivalla kasutamist demonstrantide vastu.
Ferrero-Waldner kutsus seejärel Hiinat üles lubama ajakirjanikke Tiibetisse ning tervitas Hiina-poolset teadet, et 26.-28. märtsini leiab aset külastus, kus osalevad ka rahvusvahelise meedia esindajad.
Seejärel kutsus volinik osapooli üles pidama konstruktiivset dialoogi.
Ta lisas ka, et olümpiamängud ei ole poliitiline sündmus, ent et samas tuleb austada olümpiamängude põhimõtteid ning seega peab olema tagatud sõnavabadus ning ajakirjandusvabadus.
Fraktsioonide kõnevoor
József SZÁJER (EPP-ED, HU) rõhutas, et me peaksime tegema kõik endast oleneva, et Hiina võimud lõpetaksid vägivalla kasutamise ning hakkaksid austama inimõiguseid ning vähemuste õiguseid.
Szájer küsis ka, et kuidas me saame lubada, et sportlased lähevad riiki, kus tapetakse selle riigid kodanikke?
Samas ei toetanud ta olümpiamängude boikoteerimist, ent rõhutas, et me peaksime oma nõudmistes oleme kõigutamatud.
Pasqualina NAPOLETANO (PSE, IT) toetas dalai-laama üleskutset, et tuleb luua sõltumatu komisjon, mis uuriks Hiinas aset leidnud tragöödia üksikasju.
Napoletano rõhutas, et tiibetlastel peab olema võimalus oma identiteet säilitada ning et Hiina võimud peavad aktsepteerima dalai-laama poliitilist rolli ja tegema temaga koostööd.
Kõneleja leidis ka, et Hiina isoleerimine ei aita Tiibetit ega inimõiguste olukorda ning et liidul on vaja sidusat poliitikat Hiina suhtes.
Marco PANNELLA (ALDE, IT) leidis, et Euroopa käitub argpükslikult ning ta soovis, et EL tegutseks "dalai-laama realismi alusel".
Pannella arvates ei tohiks asjasse suhtuda apokalüptiliselt, vaid tuleks olla pragmaatilisem.
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT) märkis, et Euroopas loodeti, et Hiina näitab lisaks positiivsele majandusarengule üles eeskuju ka muudes valdkondades, nt inimõiguste vallas.
Kahjuks ei ole seda toimunud ning Tiibetile ei ole antud enesemääramisõigust ega usuvabadust, ning selle asemel toimuvad repressioonid.
Muscardini leidis, et EL peab olema selles vallas sidus ja peab koostöölepingud Hiinaga läbi vaatama.
Olümpiamängud võivad tema arvates Hiinas toimuda ainult siis, kui Hiinas tagatakse inimõigused, lõpetatakse organitega kauplemine ning tagatakse rahumeelne dialoog.
Daniel COHN-BENDIT (Verts/ALE, DE) ütles, et juba 10 aastat osalevad Euroopa juhid "ükskõiksuse olümpiamängudel" ja vaatavad pealt inimõiguste mahasurumist Tiibetis.
Ta märkis, et 1936. aastal Saksamaal toimunud olümpiamängud olid poliitilised ja ka Pekingi mängud oleksid poliitilised.
Cohn-Bendit leidis, et ELi riigid ei tohiks olümpiamängude avamistseremoonial osaleda ning ta soovis, et kõik Pekingisse minejad tekitaksid seal probleeme ning annaksid Hiina võimudele nii teada, et me oleme teadlikud inimõiguste rikkumistest.
Cohn-Bendit rõhutas lõpuks, et sport ja demokraatia peavad käima käsikäes.
Vittorio AGNOLETTO (GUE/NGL, IT) märkis, et inimõiguste kaitsmine Hiinas ei alga ega lõpe olümpiamängudega.
Ta nentis, et kui rahvusvahelistes suhetes oleks valitsuste jaoks inimõigused kõige olulisemad, siis lisaks sellele, et olümpiamängud ei toimuks Hiinas, sisaldaksid kõik kaubanduskokkulepped veel ka inimõiguste klausleid.
Praegu sallime me aga Agnoletto sõnul ülemaailmse kaubanduse huvides inimõiguste rikkumisi.
Patrick LOUIS (IND/DEM) kritiseeris Prantsusmaa välisministrit, kes viitab pidevalt "meie Hiina sõpradele" ning ei tunnista Hiinas toimuvat.
Louis märkis, et kui Euroopa juhid ei tunnista Tiibetis toimuvat, siis on nad ka ise süüdlased.
Eesti saadiku sõnavõtt
Tunne KELAM (EPP-ED, EE) leidis oma sõnavõtus, et: "Viis, kuidas Hiina võimud Tiibeti kriisiga tegelevad, on selge märk Pekingi soovimatusest muuta oma halastamatut poliitikat vähemuste suhtes."
Kelami sõnul on Hiina juhtide poolt "argpükslik ja ebaaus" süüdistada dalai-laamat rahutuste korraldamises.
Kelam tunnustas seejärel Euroopa Parlamendi presidendi selget seisukohavõttu Tiibeti sündmuste suhtes ning seda, et president Pöttering deklareeris tingimusteta solidaarsust Tiibeti rahvaga.
Kelam meenutas veel, et seitse aastat tagasi leidis parlament, et "Hiina ei austa universaalseid inim-, kodaniku- ning poliitilisi õiguseid, ning et selline negatiivne tagapõhi ning repressioonid Tiibetis muudavad Hiina ebasobivaks etendama 2008. aasta olümpiamängude korraldaja rolli."
"Kahjuks on tegelik elu seda otsust õigustanud," märkis Kelam, ning ta kutsus Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles näitama samasugust solidaarsust Tiibetiga nagu seda tegid parlamendisaadikud.
ARUTELU ÜLEMKOGU TEEMAL
Nõukogu kõnevoor
Nõukogu esindaja Janez JANŠA tegi lühikese kokkuvõtte ülemkogul otsustatust ning tõi esile kolm peamist saavutust: Lissaboni strateegia uue kolme-aastase tsükli käivitamine; uue energia- ja kliimapaketi aluspõhimõtete ning ajakava kinnitamine; finantsstabiilsuse tagamiseks vajalike sammude paika panemine.
Komisjoni kõnevoor
Komisjoni president José Manuel BARROSO rõhutas oma kõne alguses ELi institutsioonide koostöö olulisust.
Seejärel tõi ta esile, et ülemkogul anti Lissaboni strateegiale uus hoog sisse.
Barroso avaldas samuti rahulolu selle üle, et ülemkogul pandi paika ajakava kliimamuutuste ja taastuvenergia ning energeetika ja siseturu valdkondades.
Lõpetuseks märkis Barroso, et komisjon keskendub suve eel järgmistele teemadele: sotsiaalagenda uuendamine; väikeettevõtteid puudutav õigusakt; Vahemere partnerlus.
Fraktsioonide kõnevoor
Joseph DAUL (EPP-ED, FR) leidis, et praegu on tegemist keerulise rahvusvahelise olukorraga ning et väljavaated 2008. aastaks ei ole eriti head.
Samas ei tohiks EL tema arvates endasse tõmbuda.
Samuti tuleks Dauli arvates liidu kodanikele Lissaboni strateegia reformide hüvesid paremini selgitada.
Lõpetuseks tervitas ta Vahemere Liidu ideed, millega tuli esimesena välja Prantsusmaa.
Martin SCHULZ (PSE, DE) rõhutas oma sõnavõtus sotsiaalse mõõtme tähtsust ning hoiatas lünkliku lähenemise eest.
Schulz kritiseeris komisjoni, öeldes, et parlamendi soovitusi ei võeta piisavalt tõsiselt.
Lisaks tõi ta esile, et kliimamuutuste vastases võitluses tuleb saavutada kokkulepe ka tööstussektoriga.
Lõpetuseks märkis Schulz, et Ida-poliitikale peaks pöörama sama palju tähelepanu kui Vahemere-poliitikale.
Adina Ioana VẶLEAN (ALDE, RO) märkis, et retoorikat on ülemkogul sageli rohkem kui tegusid.
Ta rõhutas energiatõhususe olulisust ja leidis, et kliimamuutustele vastamisega on juba praegu hiljaks jäädud.
Kõneleja kritiseeris ka seda, et paljud riigid ei eralda teadus- ja arendustegevusele piisavalt raha ning ta hoiatas ülemäärase optimismi eest majanduskasvu ennustamisel.
Brian CROWLEY (UEN, IE) leidis, et majanduskasvu Euroopas piirab eelkõige innovatsiooni puudumine ning madal riskivalmidus.
Crowley tõi esile, et 2017. aasta töötajaskonnast on 73% tööturul juba täna, samas on 2017. aastal kasutusel vaid 10% täna kasutusel olevast tehnoloogiast.
Tema sõnul on eelkõige vaja investeerida uutesse tehnoloogiatesse.
Rebecca HARMS (Verts/ALE, DE) ütles, et tema arvates ei ole ülemkogu eesmärgid piisavalt ambitsioonikad ning uuenduslikud.
Harms rõhutas, et vaja on tõhusalt toimivat heitkogustega kauplemise süsteemi ning et terase- ja autotööstuste lobitööle tuleb vastu hakata.
Dimitrios PAPADIMOULIS (GUE/NGL, GR) leidis, et ülemkogu ei olnud edukas ning et seal esitatud seisukohad olid nõrgad.
Papadimoulis tõi esile, et liidus on 70 miljonit vaesuses elavat inimest ning et paljud töökohad on ebakindlad ning halvasti tasustatud.
Lisaks on mitmed liikmesriigid püüdnud õõnestada komisjoni kliimamuutuste vastase võitluse paketti.
Johannes BLOKLAND (IND/DEM) tervitas kliimamuutuste vastast võitlust puudutavaid õigusloome ettepanekuid.
Ta rõhutas, et nõukogu peaks hoiduma sammudest, mis teeksid raskeks esimese lugemise kokkuleppe saavutamise parlamendiga.
Kõneleja soovis lisaks teada, kas ka Lissaboni strateegia osas kavatsetakse esitada uusi ettepanekuid.
Arutelu: 26.03.2008
20080326IPR24807
ET
1
PHOTO
20080326PHT24828.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
