P7_TA-PROV(2011)0253
Euroopa keskkonnamajanduslik arvepidamine ***I
A7-0330/2010
Euroopa Parlamendi 7. juuni 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta ( KOM(2010)0132 – C7-0092/2010 – 2010/0073(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0132 );
–
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku ( C7-0092/2010 );
–
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 55;
–
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust ( A7-0330/2010 ),
1.
võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;
2.
palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.
P7_TC1-COD(2010)0073
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juunil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2011 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Parlamendi 7. juuni 2011. aasta seisukoht.
ning arvestades järgmist: (1)
Euroopa Liidu lepingu
artikli 3 lõikes 3
on
muu hulgas
sätestatud, et liit „taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel”.
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ (millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm) EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.
kinnitati, et usaldusväärne teave keskkonnaseisundi ning keskkonnamuutuste peamiste suundumuste, mõju ja põhjuste kohta on hädavajalik, et oleks võimalik arendada tõhusat poliitikat ja seda rakendada ning üldiselt suurendada kodanike mõjuvõimu.
Tuleks töötada välja vahendid, et suurendada avalikkuse teadlikkust majandustegevuse keskkonnamõjudest.
(2a)
Liidu säästva arengu jaoks on tulevikus ülioluline kasutada teaduslikult põhjendatud lähenemisviisi ressursside puuduse mõõtmiseks.
(3)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsuses nr 1578/2007/EÜ (ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012) ELT L 344, 28.12.2007, lk 15.
osutatakse selgelt, et keskkonnavaldkonnas on vaja kvaliteetset statistikat ja arvepidamist.
Lisaks sellele on ajavahemiku 2008–2012 ühe peamise algatusena märgitud, et vajaduse korral tuleb välja töötada õiguslik alus keskkonnaandmete kogumise põhivaldkondade jaoks, mida praegu ei reguleerita õigusaktidega.
(4)
Oma 20. augusti 2009. aasta teatises pealkirjaga „SKP täiendamine – Edu mõõtmine muutuvas maailmas” tunnustas komisjon vajadust täiendada olemasolevaid näitajaid andmetega, mis hõlmavad keskkonna- ja sotsiaalaspekte, et oleks võimalik kujundada ühtsemat ja terviklikumat poliitikat.
Sel eesmärgil on keskkonnamajanduslik arvepidamine vahend, mille abil jälgida majandustegevusest tulenevat keskkonnakoormust ning uurida, kuidas seda leevendada.
Keskkonnamajanduslik arvepidamine näitab majandus-, kodumajapidamis- ja keskkonnategurite vastasmõju ja on seega rahvamajanduse arvepidamisest informatiivsem.
Keskkonnamajanduslik arvepidamine on oluline andmeallikas keskkonnaalaste otsuste tegemiseks ning komisjon peaks seda kasutama mõjuhinnangute koostamisel.
Pidades silmas
Euroopa 2020. aasta
strateegias ja mitmesugustes olulistes algatustes sisalduvat säästva arengu põhimõtet ning eesmärki saavutada
ressursitõhus ja vähesaastav
majandus, on üha olulisem välja töötada andmeraamistik, mis sisaldab järjekindlalt keskkonnateemasid majandusküsimustes.
(5)
Liidu majandusstatistika ja paljude majandusnäitajate (sh SKP) arvutamise peamine vahend on nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1.
(„ESA 95”) loodud Euroopa arvepidamissüsteem (ESA), mis on kooskõlas rahvamajanduse arvepidamise süsteemiga (SNA), mille ÜRO statistikakomisjon võttis vastu 1993. aasta veebruaris.
ESA raamistikku saab kasutada mitmesuguste majandusnäitajate (nt struktuur, üksikud osad, aja jooksul toimunud areng) analüüsimiseks ja hindamiseks, kuid teatavate spetsiifiliste andmevajaduste puhul, nagu keskkonna ja majanduse vastasmõju analüüs, on parim lahendus koostada eraldi satelliitarvepidamised.
(6)
2006. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustes kutsuti Euroopa Liitu ja selle liikmesriike üles laiendama rahvamajanduse arvepidamist nii, et see hõlmaks säästva arengu peamisi aspekte.
Rahvamajanduse arvepidamist tuleks sel eesmärgil täiendada integreeritud keskkonnamajandusliku arvepidamisega, mis pakuks täielikult võrreldavaid andmeid.
(6a)
Väga oluline on, et Euroopa keskkonnamajanduslikku arvepidamist hakatakse kohe peale süsteemi täielikult toimivaks muutumist aktiivselt ja täpselt kasutama kõikides liikmesriikides ja kõigis liidu asjakohastes poliitikavaldkondades kui võtmetähtsusega sisendit mõjuhinnangute, tegevuskavade ja seadusandlike ettepanekute koostamisel ning teiste poliitika kujundamisprotsessis oluliste tulemuste kontekstis.
(6b)
Ajakohasemaid andmeid saab samuti luua statistiliste meetodite (now-casting) abil, mis sarnanevad prognoosimeetoditega, mida kasutatakse usaldusväärsete hinnangute tegemisel.
(7)
Satelliitarvepidamine võimaldab rahvamajanduse arvepidamise analüüsivõimalusi paindlikult laiendada nii, et see hõlmaks ka teatavaid ühiskondlikult huvipakkuvaid teemasid, nagu inimtegevusest tulenev keskkonnakoormus, ilma kesksüsteemi üle koormamata või selles tõrkeid tekitamata.
Satelliitarvepidamist tuleks avalikustada korrapäraselt ja arusaadaval kujul.
(8)
Integreeritud keskkonnamajanduslik arvepidamise süsteem (SEEA), mille on koos välja töötanud ÜRO, Euroopa Komisjon, Rahvusvaheline Valuutafond, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ning Maailmapank, on SNA satelliitsüsteem.
See ühendab majandus- ja keskkonnateabe ühtsesse raamistikku, et mõõta keskkonna panust majandusse ning majanduse mõju keskkonnale.
See annab poliitikakujundajatele majanduse ja keskkonna koostoime jälgimiseks vajalikud näitajad ja kirjeldava statistika ning strateegilise kavandamise ja poliitikaanalüüsi jaoks vajaliku andmebaasi, et kindlaks teha säästvamad arengusuunad.
(9)
SEEA ühendab keskkonnamajandusliku arvepidamise eri kategooriaid nii palju kui võimalik.
Üldiselt laiendavad kõik kõnealused kategooriad olemasolevaid SNA kulude, kapitalimahutuse ja kapitaliseisu käsitusi, täiendades neid andmeid lisaandmetega naturaalühikutes selleks, et need hõlmaksid keskkonnakulu ja loodusvarade kasutamist tootmisprotsessis, või täiendades neid, võttes arvesse kõnealust mõju rahalistes ühikutes.
Selles üldises raamistikus erinevad mitmed olemasolevad kategooriad üksteisest oluliselt metoodikate ja käsitletavate keskkonnaküsimuste poolest.
(10)
Komisjon esitas oma esimese „rohelise arvepidamise” strateegia 1994. aastal.
Sestsaadik on komisjon (Eurostat) ja liikmesriigid arvestusmeetodeid välja töötades ja katsetades jõudnud selleni, et mitu liikmesriiki esitavad korrapäraselt keskkonnamajandusliku arvepidamise andmeid.
Kõige tavalisemad on õhuheitmetega (sh kasvuhoonegaaside) ja materjalide tarbimisega seotud voogude andmed naturaalühikutes ning rahalised arvepidamised keskkonnakaitsekulutuste ja -maksude kohta.
(11)
2008–2012. aasta ühenduse statistikaprogrammi üheks eesmärgiks on asendada kokkulepped liidu õigusaktidega teatavates valdkondades, kus Euroopa statistikat kogutakse korrapäraselt ja on saavutatud piisav valmidus.
(12)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.
on Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise raamistikuks.
Eelkõige nõutakse sellega, et Euroopa statistika oleks kooskõlas ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, usaldusväärsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtetega.
(13)
Kuna keskkonnamajandusliku arvepidamise eri süsteeme töötatakse parajasti välja ja nad on erinevas küpsusjärgus, tuleks luua piisavalt paindlik
moodulite struktuur, mis muu hulgas võimaldab luua täiendavaid mooduleid.
(14)
Tuleks välja töötada prooviuuringute programm, et parandada aruandlust ja andmete kvaliteeti, tõhustada metoodikaid ning valmistuda edasiseks arenguks.
(14a)
Täiendavate aruandlusnõuete kehtestamisele peaks eelnema selle teostatavuse hindamine.
(15)
Komisjonile tuleks anda õigus teha liikmesriikidele
üleminekuperioodide ajal
erandeid, kui nende riiklikes statistikasüsteemides on vaja teha suuri kohandusi.
(15a)
Liit peaks innustama keskkonnamajandusliku arvepidamise kasutuselevõtmist kolmandates riikides ning eelkõige nendes riikides, kes jagavad keskkonnaressursse (peamiselt vesi) liikmesriikidega.
(16)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kogumise, koostamise, edastamise ja hindamise ühise raamistiku loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
▌
(18)
Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte moodulite kohandamise kohta keskkonna, majanduse ja tehnika arenguga ning anda metoodilisi juhtnööre.
On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(18a)
Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused.
Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes
ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.
.
(19)
Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu
Käesoleva määrusega luuakse Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kogumise, koostamise, edastamise ja hindamise ühine raamistik, et luua keskkonnamajandusliku arvepidamise kontod ESA 95 satelliitkontodena, töötades selleks välja metoodika, ühised standardid, mõisted, klassifikaatorid ja arvepidamise eeskirjad, mida tuleb kasutada keskkonnamajandusliku arvepidamise koostamisel.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)
„õhuheitmed” – gaasiliste või tahkete ainete voog naturaalühikutes rahvamajandusest (tootmis- või tarbimisprotsessidest) atmosfääri, mis on keskkonnasüsteemi osa;
2)
„keskkonnamaks” – maks, mis põhineb tõendatud konkreetse negatiivse keskkonnamõjuga näitaja naturaalühikul (või selle naturaalühiku kaudsel määratlusel)
ja mis on ESA 95 poolt
sätestatud maksuna;
3)
„kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamine” (
economy-wide material flow accounts
– EW-MFA) – kooskõlaline kogum rahvamajandusse sisenevatest materjalidest, materjalivaru muutusest majanduse sees ja muudesse majandussüsteemidesse või keskkonda suunduvast väljundist.
Artikkel 3
Moodulid
1.
Artiklis 1 osutatud ühise raamistiku kohaselt koostatav keskkonnamajanduslik arvepidamine jaotatakse järgmisteks mooduliteks:
a)
õhuheitmete arvepidamise moodul, mis on toodud I lisas;
b)
keskkonnamaksude moodul majandustegevusalade lõikes, mis on toodud II lisas;
c)
kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise moodul, mis on toodud III lisas.
2.
Iga
lisa
sisaldab järgmist teavet:
a)
arvepidamise koostamise eesmärgid;
b)
arvepidamise katvus;
c)
loetelu näitajatest, mille kohta tuleb andmeid koguda ja edastada;
d)
arvepidamise koostamise esimene arvestusaasta, sagedus ning edastamistähtajad;
e)
aruandetabelid;
f)
selliste artiklis 8 osutatud üleminekuperioodide maksimumpikkus, mille jooksul võib komisjon teha erandeid.
3.
Eesmärgiga võtta vajaduse korral arvesse keskkonna, majanduse ja tehnika arengut, on komisjonil õigus võtta
kooskõlas artikliga 9 vastu delegeeritud õigusakte
järgmise kohta
:
a)
anda
metoodilisi
juhtnööre
ning
b)
ajakohastada lõikes 1 osutatud lisasid seoses teabega, millele on viidatud lõike 2 punktides c–e.
Käesoleva lõike kohaste volituste teostamisel tagab komisjon, et tema poolt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega ei kaasne märkimisväärset täiendavat halduskoormust liikmesriikidele ja andmeesitajatele.
Artikkel 4
Prooviuuringud
1.
Komisjon koostab prooviuuringute kava, mida liikmesriigid teevad vabatahtlikkuse alusel, et parandada aruandluse ja andmete kvaliteeti, moodustada pikad aegread ja arendada metoodikat.
Kava sisaldab prooviuuringuid, millega kontrollitakse keskkonnamajandusliku arvepidamise uute moodulite teostatavust.
Kava koostamisel tagab komisjon, et sellega ei kaasne täiendavat halduskoormust või täiendavaid finantskohustusi liikmesriikidele ja andmeesitajatele.
2.
Komisjon hindab prooviuuringute tulemusi ja avaldab need, võttes arvesse andmete kogumisest saadavat kasu võrreldes andmekogumisega seotud kulutuste ja
vastamise halduskoormusega.
Kõnealuseid tulemusi võetakse arvesse ettepanekutes keskkonnamajandusliku arvepidamise uute moodulite loomise kohta, mida komisjon võib lisada artiklis 11a osutatud aruandele.
Artikkel 5
Andmete kogumine
1.
Vastavalt käesoleva määruse lisadele
koguvad liikmesriigid andmeid, mis on vajalikud
artikli 3 lõike 2 punktis c
osutatud näitajate jälgimiseks.
2.
Liikmesriigid koguvad halduskorra lihtsustamise põhimõtet kohaldades vajalikke andmeid, kasutades allpool täpsustatud eri allikate kombinatsiooni:
a)
uuringud;
b)
statistilised hindamismenetlused, kus mõningaid näitajaid ei ole kõigi üksuste puhul vaadeldud;
c)
administratiivsed andmeallikad.
3.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni ning esitavad ▌ üksikasjaliku teabe
kasutatud meetodite ja allikate kohta.
Artikkel 6
Komisjonile (Eurostatile) edastamine
1.
Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) lisades sätestatud andmed, sealhulgas konfidentsiaalsed andmed lisades kehtestatud tähtaja jooksul.
2.
Andmed edastatakse asjakohases tehnilises vormingus,
mille komisjon sätestab rakendusaktidega.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 12 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
Artikkel 7
Kvaliteedi hindamine
1.
Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.
2.
Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) aruande edastatud andmete kvaliteedi kohta.
3.
Kohaldades
käesoleva määrusega hõlmatud andmete suhtes lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriume, määrab
komisjon rakendusaktidega
kindlaks kvaliteediaruannete korra, struktuuri ja nende esitamise sageduse.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas
artikli 12 lõikes 2 osutatud
kontrollimenetlusega.
4.
Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti
ning võib ühe kuu jooksul pärast andmete saamist nõuda, et asjaomane liikmesriik esitaks täiendavat teavet andmete kohta või esitaks vajadusel muudetud andmekogumi.
Artikkel 8
Erandid
1.
Komisjon võib
võtta vastu rakendusakte, eesmärgiga anda
lisades osutatud üleminekuperioodidel ▌ liikmesriikidele erandeid ▌, kui riiklikke statistikasüsteeme on vaja suuremas ulatuses kohandada.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
2.
Lõikes 1 osutatud erandi saamiseks esitab asjaomane liikmesriik komisjonile hiljemalt … * Väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev: kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.
nõuetekohaselt põhjendatud taotluse.
Artikkel 9
Delegeerimine
1.
Komisjonile antakse ▌ õigus võtta vastu ▌ delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
1a.
Artikli 3 lõikes 3 osutatud volitused delegeeritakse komisjonile viieks aastaks alates …
**
Väljaannete talitus: palun sisestada käesoleva määruse jõustumise kuupäev.
*
.
Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist.
Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
1b.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval.
See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
2.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
2a.
Artikli 3 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid.
Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
▌
Artikkel 11a
Aruandlus ja läbivaatamine
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2013 ja edaspidi iga kolme aasta järel aruande käesoleva määruse rakendamise kohta.
Kõnealuses aruandes hinnatakse eelkõige edastatud andmete kvaliteeti, andmekogumismeetodeid, liikmesriikide ja andmeesitajate halduskoormust ning kõnealuse statistika teostatavust ja tulemuslikkust.
Vajadusel ja artikli 4 lõikes 2 osutatud tulemusi arvesse võttes lisatakse aruandele järgmised ettepanekud:
–
keskkonnamajandusliku arvepidamise uute moodulite loomise kohta, nagu näiteks keskkonnakaitsekulutuste ja -tulude (EPER) / keskkonnakaitsekulutuste arvepidamine (EPEA), keskkonnakaupade ja -teenuste sektori (EGSS) arvepidamine, keskkonnaga seotud siirete (subsiidiumite) arvepidamine, ressursside kasutus- ja halduskulude arvepidamine (RUMEA), vee arvepidamine (koguseline ja kvalitatiivne), jäätmete arvepidamine, metsa arvepidamine, ökosüsteemi teenuste arvepidamine, kogumajandusliku materjalivaru arvepidamine (EW-MSA) ning mittekasutatud kaevandatud maa-ainese (sealhulgas pinnas) mõõtmine.
–
andmete kvaliteedi ja andmekogumismetoodikate täiendava parandamise kohta, mille abil parandatakse andmete katvust ja võrreldavust ning vähendatakse ettevõtjate ja asutuste halduskoormust.
Artikkel 12
Komitee
1.
Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee
, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 223/2009.
Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses
.
2.
Käesolevale
lõikele
viitamisel
kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
▌
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas
.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
...,
Euroopa Parlamendi nimel
Nõukogu nimel
president
eesistuja
I LISA
ÕHUHEITMETE ARVEPIDAMISE MOODUL
JAGU
eesmärgid
Õhuheitmete arvepidamises kirjendatakse ja esitatakse andmed õhuheitmete kohta rahvamajanduse arvepidamise
süsteemiga
ühtival viisil.
Kõnealuses arvepidamises kirjendatakse tekkinud õhuheitmeid, mida riigi majandus õhku heidab, ESA 95 kohaselt majandustegevusalade lõikes.
Majandustegevus hõlmab tootmist ja
tarbimist
.
Käesolevas lisas määratakse kindlaks andmed, mida liikmesriigid peavad õhuheitmete arvepidamise jaoks koguma, koostama, edastama ja hindama.
Kõnealuseid andmeid töödeldakse nii, et heitmed oleks omavahel seotud tootmisharude ja kodumajapidamiste tootmis- ja tarbimistegevusega.
Käesoleva määruse alusel esitatud otseheitmete andmed seotakse majanduse sisend-väljundtabelite, pakkumise ja kasutamise tabelite ning kodumajapidamiste tarbimisandmetega, mida ESA 95 kohase aruandluse raames komisjonile (Eurostatile) juba esitatakse.
JAGU
katvus
Õhuheitmete heitmete arvepidamise süsteemi piirid kattuvad ESA 95 süsteemi piiridega ning see põhineb samuti residentsuse printsiibil.
Vastavalt ESA 95-le põhineb residentsuse printsiip järgmisel põhimõttel: üksus on riigi residendist üksus, kui selle majanduslike huvide kese on selle riigi majandusterritooriumil, see tähendab, kui ta osaleb pikema aja jooksul (aasta või enam) antud territooriumi majandustegevuses.
Õhuheitmete arvepidamises kirjendatakse heitmeid, mis tulenevad kõikide residendist üksuste tegevusaladest, olenemata sellest, kus on heitme tekkimise geograafiline asukoht.
Õhuheitmete arvepidamises kirjendatakse gaasiliste ja tahkete jääkainete vooge, mis tulenevad rahvamajandusest ja liiguvad atmosfääri.
Käesolevas määruses osutatakse terminiga „atmosfäär” keskkonnasüsteemi osale.
Süsteemi piiride all mõistetakse piiri rahvamajanduse (mis on osa majandussüsteemist) ja atmosfääri (mis on osa keskkonnasüsteemist) vahel.
Pärast süsteemi piiri ületamist on õhku heidetud ained inimese kontrolli alt väljas ja saavad osaks loodusmaterjalide ringlusest ning võivad keskkonda mitmel viisil mõjutada.
JAGU
Näitajate loetelu
Liikmesriigid koostavad statistikat järgmiste õhuheitmete heitkoguste kohta:
Tähis
Õhuheitme nimetus
Õhuheitme tähis
Aruandeühik
Süsinikdioksiid, välja arvatud heitmed biomassist
CO2
1 000 tonni (Gg)
Süsinikdioksiid biomassist
Biomassi CO2
1 000 tonni (Gg)
Dilämmastikoksiid
N2O
tonni (Mg)
Metaan
CH4
tonni (Mg)
Perfluorosüsivesinikud
PFC-d
CO2-ekvivalenttonni (Mg)
Fluorosüsivesinikud
HFC-d
CO2-ekvivalenttonni (Mg)
Väävelheksafluoriid
SF6
CO2-ekvivalenttonni (Mg)
Lämmastikoksiidid
NOX
NO2-ekvivalenttonni (Mg)
Lenduvad orgaanilised ühendid, välja arvatud metaan
NMVOC-d
tonni (Mg)
Süsinikmonooksiid
CO
tonni (Mg)
Tahked peenosakesed läbimõõduga < 10 µm
PM10
tonni (Mg)
Tahked peenosakesed läbimõõduga < 2,5 µm
PM2.5
tonni (Mg)
Vääveldioksiid
SO2
tonni (Mg)
Ammoniaak
NH3
tonni (Mg)
Kõik andmed tuleb esitada ümardatult ühe kümnendkohani.
JAGU
Esimene arvestusaasta, sagedus ja edastamistähtajad
1.
Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal.
2.
Statistika edastatakse 21 kuu jooksul pärast arvestusaasta lõppu.
2a.
Selleks et rahuldada kasutajate vajadust täieliku ja õigeaegse andmekogumi järele, koostab komisjon (Eurostat) kohe peale riikide kohta piisavate andmete saamist käesoleva mooduli põhinäitajate koondhinnangud, mis hõlmavad ELi 27 liikmesriiki.
Võimalusel koostab ja avaldab komisjon (Eurostat) hinnangud andmete kohta, mida liikmesriigid ei ole edastanud punktis 2 sätestatud tähtaja jooksul.
3.
Esimene arvestusaasta on käesoleva määruse jõustumise aasta.
4.
Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid andmed 2008. aastast esimese arvestusaastani.
5.
Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad liikmesriigid aastate n-4, n-3, n-2, n-1 ja n iga-aastased andmed (n tähistab arvestusaastat).
JAGU
Aruandetabelid
1.
Iga 3. jaos osutatud näitaja puhul koostatakse andmed ESA 95-ga täielikult kooskõlas oleva majandustegevusalade hierarhilise liigituse NACE Rev.2 kohaselt (▌ koondtase A*64).
Lisaks tuleb esitada andmed järgmiste näitajate kohta:
–
kodumajapidamiste õhuheitmed;
–
ühendavad kirjed, mille all mõeldakse sellistest kirjetest teatamist, mis selgelt ühtlustavad erinevused käesoleva määruse alusel esitatud õhuheitmete arvepidamise ja nende andmete vahel, mis on edastatud riigi ametlike õhuheitmete inventuuridega.
2.
Lõikes 1 osutatud hierarhiline liigitus on järgmine:
Õhuheitmed tootmisharude lõikes – NACE Rev.2 (A*64)
Kodumajapidamistest heidetavad õhuheitmed
Transport
Küte ja jahutus
Muud
Ühendavad kirjed
Õhuheitmed
kokku (tööstus + kodumajapidamised)
Miinus välismaal viibivad liikmesriigi residendid
- Välismaal tegutsevad kalalaevad
- Maismaatransport
- Veetransport
- Õhutransport
Pluss liikmesriigi territooriumil viibivad mitteresidendid
+ Maismaatransport
+ Veetransport
+ Õhutransport
(+ või –) Muud kohandused ja statistilised erinevused
= õhuheitme X koguheide vastavalt UNFCCC ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon.
/CLRTAP Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon.
aruandele
JAGU
Üleminekuperioodide maksimumpikkus
Käesoleva lisa sätete kohaldamisel on üleminekuperioodi maksimumpikkus kaks aastat pärast esimest edastamistähtaega.
II LISA
KESKKONNAMAKSUDE MOODUL MAJANDUSTEGEVUSALADE LÕIKES
JAGU
Eesmärgid
Keskkonnamaksude statistikaga
kirjendatakse ja esitatakse andmed
makse maksvate üksuste seisukohast ning seda tehakse
viisil
, mis on täielikult kooskõlas ESA 95 alusel esitatud andmetega.
Kõnealuse statistikaga
kirjendatakse rahvamajanduse keskkonnamaksudest saadud tulu
vastavalt majandustegevusaladele.
Majandustegevus hõlmab tootmist ja tarbimist.
Käesolevas lisas määratakse kindlaks andmed, mida liikmesriigid peavad keskkonnamaksudest saadud tulu arvepidamise jaoks
majandustegevusalade kaupa
koguma, koostama, edastama ja hindama.
Keskkonnamaksustatistika koostamisel saab kasutada otse maksustatistikat ja valitsuse rahandusstatistikat, kuid mõneti oleks kasulikum kasutada
ESA 95 alusel esitatud
maksuandmeid, kui see on võimalik.
Keskkonnamaksustatistika põhineb hinnatud ja deklareeritud summadel, või ajaliselt kohandatud maksulaekumistel, et tagada ühilduvus
ESA 95
-ga ja parandada rahvusvahelist võrreldavust.
ESA 95
sisaldab ka teavet selle kohta, millised tootmisharud ja sektorid makse maksavad.
ESA 95 alusel esitatud maksuandmed on esitatud institutsiooniliste sektorite arvepidamises ning
pakkumise ja kasutamise tabelites ▌.
JAGU
Katvus
Keskkonnamaksude arvepidamise süsteemi piirid kattuvad ESA 95 süsteemi piiridega ning keskkonnamaksud koosnevad kohustuslikest, vastuteenustega kompenseerimata rahalistest või mitterahalistest maksetest, mida kogub valitsemissektor või liidu institutsioonid.
Keskkonnamaksud kuuluvad järgmiste ESA 95 kategooriate alla:
–
tootmis- ja impordimaksud (D.2);
–
jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne (D.5);
–
kapitalimaksud (D.91).
JAGU
Näitajate loetelu
Liikmesriigid koostavad keskkonnamaksustatistikat, lähtudes järgmisest jaotusest:
–
energiamaksud;
–
transpordimaksud;
–
saastemaksud;
–
ressursimaksud.
Kõik andmed tuleks esitada riigi omavääringus (miljonites).
JAGU
Esimene arvestusaasta, sagedus ja edastamistähtajad
1.
Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal.
2.
Statistika edastatakse 21 kuu jooksul pärast arvestusaasta lõppu.
2a.
Selleks et rahuldada kasutajate vajadust täieliku ja õigeaegse andmekogumi järele, koostab komisjon (Eurostat) kohe peale riikide kohta piisavate andmete saamist käesoleva mooduli põhinäitajate koondhinnangud, mis hõlmavad ELi 27 liikmesriiki.
Võimalusel koostab ja avaldab komisjon (Eurostat) hinnangud andmete kohta, mida liikmesriigid ei ole edastanud punktis 2 sätestatud tähtaja jooksul.
3.
Esimene arvestusaasta on käesoleva määruse jõustumise aasta.
4
.
Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid andmed 2008. aastast esimese arvestusaastani.
5.
Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad liikmesriigid aastate n-4, n-3, n-2, n-1 ja n iga-aastased andmed (n tähistab arvestusaastat).
JAGU
Aruandetabelid
Iga 3. jaos osutatud näitaja puhul
edastatakse andmed
makse maksvate
üksuste seisukohast.
Tootjate osas edastatakse andmed
majandustegevusalade hierarhilise
liigituse
NACE Rev.2 kohaselt (
ESA 95-s esitatud koondtase
A*64).
Tarbijate kohta edastatakse järgmised andmed:
–
kodumajapidamised;
–
mitteresidendid.
Kui maksu ei saa siduda ühegi eelpool toodud tegevusala rühmaga, edastatakse andmed kui tegevusala rühmadesse jaotamata andmed.
JAGU
Üleminekuperioodide maksimumpikkus
Käesoleva lisa sätete kohaldamisel on üleminekuperioodi maksimumpikkus kaks aastat pärast esimest edastamistähtaega.
III LISA
KOGUMAJANDUSLIKE MATERJALIVOOGUDE ARVEPIDAMISE MOODUL
JAGU
Eesmärgid
Kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamine hõlmab kõiki tahkeid, gaasilisi ja vedelas olekus materjale, välja arvatud õhk ja vesi, mõõdetuna massiühikutes aasta kohta.
Sarnaselt rahvamajanduse arvepidamisega on kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamisel kaks eesmärki.
Üksikasjalikest materjalivoogudest saadakse põhjalik empiiriline andmebaas arvukate analüütiliste uuringute tegemiseks.
Materjalivoogusid kasutatakse ka mitmesuguste kogumajanduslike materjalivoogude näitajate koostamiseks rahvamajanduse jaoks.
Käesolevas lisas määratakse kindlaks andmed, mida liikmesriigid peavad kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise jaoks koguma, koostama, edastama ja hindama.
JAGU
Katvus
Materjalivoosüsteemi peamine põhimõte on varude ja voogude eristamine.
Üldiselt on voog muutuja, mis mõõdab kogust teataval ajaperioodil, samas kui varu on muutuja, mis mõõdab kogust teataval ajahetkel.
Kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise aluseks on voopõhimõte.
See mõõdab majanduse sisend- ja väljundmaterjali ning varude muutumist naturaalühikutes aasta kohta.
Kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamine
on kooskõlas rahvamajanduse arvepidamise süsteemi ▌ põhimõtetega, näiteks residentsuse printsiip.
See peab arvet materjalivoogude üle, mis on seotud kõikide rahvamajanduse residendist üksuste tegevusega, olenemata nende geograafilisest asukohast.
Kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamises on olulised kaks süsteemi piiride ülest materjalivoo liiki:
1.
Materjalivood rahvamajanduse ja selle loodusliku keskkonna vahel.
See hõlmab looduskeskkonnast materjalide (s.o toor- või lähteained või loodusvarad) saamist ning materjalide (neid nimetatakse tihti jääkaineteks) väljundit looduskeskkonda.
2.
Materjalivood rahvamajanduse ja muu maailmamajanduse vahel.
See hõlmab importi ja eksporti.
Kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamises on hõlmatud kõik süsteemi piiride ülesed
vood
ning inimtekkeliste varude lisandumine.
Kõik muud rahvamajanduse
sisesed materjalivood ei ole kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise süsteemiga hõlmatud.
See tähendab, et
rahvamajandust käsitletakse
kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise süsteemis
tervikuna
ja näiteks tootmisharude vahelise toodete liikumise üle
arvestust
ei peeta.
Samuti
on välja jäetud looduskeskkonna sisesed looduslikud vood.
▌
JAGU
Näitajate loetelu
Liikmesriigid koostavad
kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise jaoks
statistika 5. jaos loetletud
asjakohaste näitajate kohta.
1.
Kodumaise toorme kasutus (domestic extraction) hõlmab looduskeskkonnast saadavate tahkes, vedelas või gaasilises olekus materjalide (välja arvatud õhk ja vesi) aastast kogust, mida kasutatakse majanduses sisendina.
2.
Import ja eksport naturaalühikutes hõlmab kõiki imporditavaid või eksporditavaid tooteid mõõdetuna massiühikutes.
Kauplemistegevusse kaasatud toodete alla kuuluvad kõikide töötlemisetappide kaubad esialgsest tootest kuni valmiskaubani.
JAGU
Esimene arvestusaasta, sagedus ja edastamistähtajad
1.
Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal.
2.
Statistika edastatakse 24 kuu jooksul pärast arvestusaasta lõppu.
2a.
Selleks et rahuldada kasutajate vajadust täieliku ja õigeaegse andmekogumi järele, koostab komisjon (Eurostat) kohe peale riikide kohta piisavate andmete saamist käesoleva mooduli põhinäitajate koondhinnangud, mis hõlmavad ELi 27 liikmesriiki.
Võimalusel koostab ja avaldab komisjon (Eurostat) hinnangud andmete kohta, mida liikmesriigid ei ole edastanud punktis 2 sätestatud tähtaegade jooksul.
3.
Esimene arvestusaasta on käesoleva määruse jõustumise aasta.
4.
Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid andmed 2008. aastast esimese arvestusaastani.
5.
Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad liikmesriigid aastate n-4, n-3, n-2, n-1 ja n iga-aastased andmed (n tähistab arvestusaastat).
JAGU
Aruandetabelid
Järgmistes tabelites loetletud näitajate kohta koostatakse andmed massiühikutes.
Tabel A – Kodumaise toorme kasutus
1 Biomass
1.1 Põllukultuurid (välja arvatud söödakultuurid)
1.1.1 Teravili
1.1.2 Juur- ja mugulviljad
1.1.3 Suhkrutaimed
1.1.4 Kaunviljad
1.1.5 Pähklid
1.1.6 Õlitaimed
1.1.7 Köögiviljad
1.1.8 Puuviljad
1.1.9 Kiudtaimed
1.1.10 Muud mujal liigitamata põllumajanduskultuurid
1.2 Põllumajanduskultuuride jäägid (kasutatud), söödakultuurid, karjamaa biomass
1.2.1 Põllumajanduskultuuride jäägid (kasutatud)
1.2.1.1 Põhk
1.2.1.2 Muud põllumajanduskultuuride jäägid (suhkrutaimede ja söödapeedi lehed, muu)
1.2.2 Söödakultuurid ja karjamaa biomass
1.2.2.1 Söödakultuurid (sealhulgas rohumaalt kogutud biomass)
1.2.2.2 Karjamaa biomass
1.3 Puit (lisaks vabatahtlik: puiduvaru netojuurdekasv)
1.3.1 Tarbepuit (tööstuslik ümarpuit)
1.3.2 Küttepuit ja muud puidu saadused
1.4 Looduses elavate kalade püük, veetaimed/-loomad, jahindus ja kogumine
1.4.1 Looduses elavate kalade püük
1.4.2 Kõik muud veeloomad ja -taimed
1.4.3 Jahindus ja looduslike materjalide kogumine
2 Metallimaagid (töötlemata maagid)
2.1 Rauamaak
2.2 Mitteraudmetallimaagid
2.2.1 Vask (lisaks metallisisalduse vabatahtlik aruandlus)
2.2.2 Nikkel (lisaks metallisisalduse vabatahtlik aruandlus)
2.2.3 Plii (lisaks metallisisalduse vabatahtlik aruandlus)
2.2.4 Tsink (lisaks metallisisalduse vabatahtlik aruandlus)
2.2.5 Tina (lisaks metallisisalduse vabatahtlik aruandlus)
2.2.6 Kuld, hõbe, plaatina ja muud väärismetallid
2.2.7 Boksiit ja muu alumiinium
2.2.8 Uraan ja toorium
2.2.9 Muud mujal liigitamata
3 Mittemetalsed mineraalid
3.1 Marmor, graniit, liivakivi, porfüür, basalt, muu dekoratiiv- või ehituskivi (välja arvatud kilt)
3.2 Kriit ja dolomiit
3.3 Kilt
3.4 Mineraalid kemikaalide ja väetiste tootmiseks
3.5 Sool
3.6 Lubjakivi ja kips
3.7 Savi ja kaoliin
3.8 Liiv ja kruus
3.9 Muu mujal liigitamata
3.10 Kaevandatud maa-aines (sealhulgas pinnas), ainult kasutatud (vabatahtlik aruandlus)
4 Fossiilse energia kandjad
4.1 Süsi ja muud tahked energiakandjad
4.1.1 Ligniit (pruunsüsi)
4.1.2 Kivisüsi
4.1.3 Põlevkivi ja tõrvaliivad
4.1.4 Turvas
4.2 Vedelad ja gaasilised energiakandjad
4.2.1 Toornafta, kondensaat ja veeldatud maagaas (NGL)
4.2.2 Maagaas
Tabelid B (Import – kogukaubandus), C (Import – kaubandus väljaspool ELi), D (Eksport – kogukaubandus), E (Eksport – kaubandus väljaspool ELi)
1 Biomass ja biomasstooted
1.1 Põllumajanduskultuurid, töötlemata ja töödeldud
1.1.1 Teraviljad, töötlemata ja töödeldud
1.1.2 Juur-ja mugulviljad, töötlemata ja töödeldud
1.1.3 Suhkrutaimed, töötlemata ja töödeldud
1.1.4 Kaunviljad, töötlemata ja töödeldud
1.1.5 Pähklid, töötlemata ja töödeldud
1.1.6 Õlitaimed, töötlemata ja töödeldud
1.1.7 Köögiviljad, töötlemata ja töödeldud
1.1.8 Puuviljad, töötlemata ja töödeldud
1.1.9 Kiudtaimed, töötlemata ja töödeldud
1.1.10 Muud mujal liigitamata põllumajanduskultuurid, töötlemata ja töödeldud
1.2 Põllumajanduskultuuride jäägid
ja
söödakultuurid ▌
1.2.1 Põllumajanduskultuuride jäägid (kasutatud), töötlemata ja töödeldud
1.2.1.1 Põhk
1.2.2.2 Muud põllumajanduskultuuride jäägid
1.2.2 Söödakultuurid ▌
1.2.2.1 Söödakultuurid
1.3 Puit ja puittooted
1.3.1 Tarbepuit, töötlemata ja töödeldud
1.3.2 Küttepuit ja muud puidu saadused, töötlemata ja töödeldud
1.4 Kalapüük ja muud veeloomad ja -taimed, töötlemata ja töödeldud
1.4.1 Kalapüük
1.4.2 Kõik muud veeloomad ja -taimed
1.5 Muud elusloomad kui punktis 1.4 loetletud loomad ning loomsed tooted
1.5.1 Muud elusloomad kui punktis 1.4 loetletud loomad
1.5.2 Liha ja lihavalmistised
1.5.3 Piimatooted, linnumunad ja mesi
1.5.4 Muud loomsed tooted (loomsed kiud, toornahk, karusnahk, nahk jne)
1.6 Peamiselt biomassist saadavad tooted
2 Metallimaagid ja -kontsentraadid, töötlemata ja töödeldud
2.1 Rauamaagid ja -kontsentraadid, raud ja teras, töötlemata ja töödeldud
2.2 Mitteraudmetallimaagid ja -kontsentraadid, töötlemata ja töödeldud
2.2.1 Vask
2.2.2 Nikkel
2.2.3 Plii
2.2.4 Tsink
2.2.5 Tina
2.2.6 Kuld, hõbe, plaatina ja muud väärismetallid
2.2.7 Boksiit ja muu alumiinium
2.2.8 Uraan ja toorium
2.2.9 Muu mujal liigitamata
2.3 Peamiselt metallidest toodetud tooted
3 Mittemetalsed mineraalid, töötlemata ja töödeldud
3.1 Marmor, graniit, liivakivi, porfüür, basalt ja muu dekoratiiv- või ehituskivi (välja arvatud kilt)
3.2 Kriit ja dolomiit
3.3 Kilt
3.4 Mineraalid kemikaalide ja väetiste tootmiseks
3.5 Sool
3.6 Lubjakivi ja kips
3.7 Savi ja kaoliin
3.8 Liiv ja kruus
3.9 Muu mujal liigitamata
3.10 Kaevandatud maa-aines(sealhulgas pinnas), ainult kasutatud (vabatahtlik aruandlus)
3.11 Peamiselt mittemetalsetest mineraalidest toodetud tooted
4 Fossiilse energia kandjad, töötlemata ja töödeldud
4.1 Süsi ja muud tahked energiakandjad, töötlemata ja töödeldud
4.1.1 Ligniit (pruunsüsi)
4.1.2 Kivisüsi
4.1.3 Põlevkivi ja tõrvaliivad
4.1.4 Turvas
4.2 Vedelad ja gaasilised energiakandjad, töötlemata ja töödeldud
4.2.1 Toornafta, kondensaat ja veeldatud maagaas (NGL)
4.2.2 Maagaas
4.3 Peamiselt fossiilse energia kandjatest toodetud tooted
5 Muud tooted
6 Jäätmete import (tabelid B ja C)/eksport (tabelid D ja E) lõplikuks töötlemiseks ja ladestamiseks
Tabelitesse B ja D tehakse seoses residentsuse põhimõttega järgmised kohandused:
Kütus, mida residendist üksused soetavad välismaal (lisa tabelis B esitatud impordile) ja kütus, mida mitteresidendist üksused soetavad riigi territooriumil (lisa tabelis D esitatud ekspordile).
1 Kütus maismaatranspordi jaoks
2 Kütus veetranspordi jaoks
3 Kütus õhutranspordi jaoks
JAGU
Üleminekuperioodide maksimumpikkus
Käesoleva lisa sätete kohaldamisel on üleminekuperioodi maksimumpikkus kaks aastat pärast esimest
edastamistähtaega
.
