Täiskogu kokkuvõte - Strasbourg 12.-15.veebruar 2007
2007-02-15 - 15:15
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev:
Aset leidis ühendatud arutelu jäätmete osas .
Saadikud toetavad jäätmete direktiivis ka edaspidi "jäätmehierarhia" põhimõtte kasutamist, mille kohaselt jäätmekäitlusmeetodid klassifitseeritakse nende keskkonnasõbralikkuse alusel.
Seejuures tuleb erilist rõhku panna jäätmete vältimisele ning vähendamisele.
Saadikud soovivad, et jäätmete vähendamiseks loodaks siduvad programmid, et jäätmeteke stabiliseeruks 2012. aastaks 2008. aasta tasemel ning et tootja või importija vastutaks jäätmete eest, mis tekivad nende toodete turustamise tõttu.
Arutlusele tuli Türgi naiste sotsiaalseid, majanduslikke ning poliitilisi õigusi puudutav omaalgatuslik raport.
Parlamendiliikmed leiavad, et Türgi "naiste õigusi puudutav õiguslik raamistik on üldiselt rahuldav, kuid on seisukohal, et selle rakendamine on endiselt puudulik".
Saadikud rõhutavad, et inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste austamine on ELi liikmelisuse "conditio sine qua non".
Euroopa Komisjonile esitati suulised küsimused ELi piirangute kohta vedelikele, mida reisijad tohivad lennuki pardale viia .
Teisipäev:
Teisipäeval, 13. veebruaril kell 10.00 pidas Euroopa Parlamendi uus president Hans-Gert PÖTTERING saadikutele tervituskõne .
Hans-Gert Pöttering valiti presidendiks esimeses voorus, kus ta sai 65,31% häältest.
Istungil osales ka Saksamaa liidukantsler Angela MERKEL.
Päevakorras oli kevadise Euroopa Ülemkogu ettevalmistamise arutelu.
Ülemkogul on põhiteemadeks Lissaboni strateegia, parem seadusandlus ning liidu energia- ja kliimapoliitika.
Kolmapäev:
LKA väidetavaid salajasi lende uuriv ajutine komisjon esitas lõppraporti , milles nõutakse, et Euroopa Liidu Nõukogu uuriks Euroopa riikide seotust LKA ebaseaduslike tegevustega.
Aastatel 2001-2005 toimus Euroopa õhuruumis üle 1000 LKA lennu ning on võimalik, et mõnedel juhtudel võisid Euroopa riikides asuvad ajutised salajased kinnipidamiskohad paikneda USA sõjaväebaasides.
Raportis kritiseeritakse mõnede liikmesriikide passiivsust LKA tegevuste osas ning nõukogu madalat valmisolekut koostööks.
Toimus pidulik istung Itaalia Vabariigi presidendi Giorgio NAPOLITANO auks.
Arutusele tuli kaks ELi ja Venemaa vahelisi suhteid puudutavat raportit - lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise ning tagasivõtulepingu raportid.
Sellega sillutatakse teed Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise vabaduse, julgeoleku ning õigluse ühisruumi tekkele, mille loomine otsustati 2003. aastal ELi-Venemaa tippkohtumisel Peterburis.
Parlamendil on selles küsimuses nõuandev roll.
Lisaks tuli hääletusele resolutsiooni ettepanek kliimamuutuste kohta ja PNR/SWIFTi kohta.
Neljapäev:
Päevakorras olnud raportis " Energiahinna tõusu makromajanduslik mõju " leitakse, et kui Euroopa tahab säästa oma majandust energiahinna tõusu negatiivsete tagajärgede eest, peab ta tegutsema kohe.
Saadikud märgivad, et kui meetmeid kohe ei võeta, suureneb Euroopa sõltuvus energia impordist tänaselt 50%lt 71%le aastal 2030.
Raportis rõhutatakse, et eelseisvatel aastatel vajavad energia infrastruktuur ja energiavarustus ülisuuri investeeringuid ning et vaja on suurendada energiatõhusust.
20070208BRI02878
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Osaistungjärgu avamine:
2007-02-15 - 15:15
Osaistungjärgu avas Euroopa Parlamendi president Hans-Gert PÖTTERING.
President teavitas saadikuid Göran FÄRMi saamisest Euroopa Parlamendi saadikuks.
Muudatused päevakorras:
Kolmapäev:
Liberaalide fraktsiooni ja Rahvapartei fraktsiooni palvel arutati kolmapäeva pärastlõunal Darfuri küsimust.
Sotsiaaldemokraatliku fraktsiooni palvel toimus Michael GAHLERi raporti " Eelarveabi arengumaadele" arutelu kolmapäeva õhtul .
Neljapäev:
Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni soovil arutati Klaus-Heiner LEHNE raportit " Aktsionäride õiguste kasutamine " täiskogul neljapäeva hommikul ; hääletus toimus neljapäeva pärastlõunal.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Euroopa Ülemkogu
Lissaboni strateegia
2007-02-15 - 15:15
Vastu võetud resolutsioonis tervitavad saadikud komisjoni ja liikmesriikide jõupingutusi Lissaboni strateegia edukaks muutmisel ja märgivad, et Lissaboni strateegia edu eeldab majanduskasvu ja töökohtade loomist ning majandus-, sotsiaal- ja keskkonnareformide omavahelist seotust, et saavutada dünaamiline ja uuenduslik majandus ja ühiskond.
Nad tuletavad meelde, et Lissaboni strateegia elluviimine eeldab piisavaid ja ühenduse eelarvest eraldatavaid sihtotstarbelisi rahalisi vahendeid.
Resolutsiooni poolt hääletas kolmapäeval, 14. veebruaril 438, vastu 103 ja erapooletuks jäi 30 saadikut.
Majanduskasv, tööhõive ja konkurentsivõime
Saadikud leiavad, et tööturu reformi eesmärk peab olema täita tööstuse suurema paindlikkuse vajadust ja töötajate sotsiaalkindlustuse vajadust.
Nad tuletavad meelde, et tööpuudus puudutab eelkõige kaitsetuid elanikkonnarühmi, näiteks eriti madala kvalifikatsiooniga töötajaid, ning et seetõttu tuleb teha erilisi jõupingutusi, et edendada madalama kvalifikatsiooniga töötute tööhõivega seotud aktiivset koolituspoliitikat ja parandada haridussüsteemi, et vähendada ulatuslikku halba õppeedukust.
Saadikud on ka seisukohal, et tuleb kõrvaldada töökohtade loomist pärssivad tegurid, sealhulgas need, mis takistavad tagasihoidlikult tasustatud töö vastuvõtmist.
Saadikud tunnistavad vajadust tööaja piisavalt paindliku reguleerimise järele, mis vastaks tööandjate ja töötajate vajadustele ning võimaldaks inimestel saavutada töö- ja pereelu vaheline tasakaal.
Saadikud nõuavad, et liikmesriigid teeksid koostöös tööturu osapooltega rohkem, et luua töökohti ja suurendada noorte, naiste ja eakamate töötajate osalust tööturul, nt tagades igale koolilõpetajale kuue kuu jooksul töökoha või koolitusvõimaluse, suurendades investeeringuid lapsehooldusvõrgustikesse ja vähendades tööhõivega seotud maksukoormust.
Saadikud rõhutavad vajadust tagada Euroopa majandusliku konkurentsivõime allikaks olevatele VKEdele paremad finants-, tööjõu- ja maksutingimused.
Nad rõhutavad ka, et on tähtis suurendada ELi investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse, mis hõlmaks nii tooteid kui teenuseid.
Püsivate siseturu puudujääkide kõrvaldamine
Saadikud märgivad, et siseturu tugevdamine pikas perspektiivis on peamine ülesanne nii Lissaboni eesmärkide saavutamiseks kui ka eelkõige Euroopa kestva konkurentsivõime saavutamiseks üleilmastunud majanduses.
Resolutsioonis tuuakse puudusena välja, et intellektuaalomandi õiguste kehtestamine ja kaitse on Euroopas jätkuvalt suhteliselt kulukas ja aeganõudev ning saadikud teevad üleskutse parandada raamtingimusi parema intellektuaalomandi ja patendipoliitika saavutamiseks, kehtestades selleks kogu ELis kehtivad standardid, parandades koostööd riikide standardimisasutuste vahel ja lihtsustades menetlust.
Saadikud ei ole rahul, et praeguseni ei ole õnnestunud teha edusamme Euroopa patendipoliitika alal ja et ühtset Euroopa patendistrateegiat ei ole suudetud vastu võtta.
Energiapoliitika
Parlamendiliikmed on veendunud, et Lissaboni strateegia õnnestumine on võimalik ainult suuremate jõupingutuste abil ühenduse energiapoliitika väljatöötamiseks, mis siiski ei tohiks tähendada liikmesriikide energiapoliitika ühtlustamist ja ühenduse tasandile toomist, vaid suurema konkurentsi võimaldamist ja kasu tarbijatele.
Eelkõige tuleb saadikute arvates keskenduda varustuskindlusele, püsivusele ja konkurentsivõimele.
Seejuures peaks energiapoliitika oluline osa olema liikmesriikidevaheline suurem solidaarsus, et lahendada infrastruktuuride füüsilise turvalisuse ja varustuskindlusega seotud probleeme.
Saadikud nõuavad tungivalt, et Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadisel kohtumisel võetaks vastu komisjoni esitatud tegevuskava ning nad täpsustavad, milliseid elemente see peaks hõlmama (mh saavutada taastuvenergia 50% osakaalu eesmärk aastaks 2040, vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid ELis 30% aastaks 2020 ning 60–80% aastaks 2050 ja saavutada ELi eesmärk energiatõhususe parandamiseks vähemalt 20% võrra aastaks 2020).
Saadikud rõhutavad, et toimiva energia siseturu saavutamiseks on vaja edasisi meetmeid, eraldades selgemalt energia tootmise ja jaotamise.
Nad nõuavad tugevama sõltumatu kontrolli kehtestamist, võttes arvesse Euroopa turgu ja riiklikke meetmeid, et saavutada Euroopa Liidu eesmärk jõuda minimaalselt 10% võrkude ühendamise tasemeni, tehes kindlaks peamised nn pudelikaelad ja määrates koordinaatorid.
Parem seadusandlus ja riikide osalus
Saadikud toetavad kõikide institutsioonide jõupingutusi parema õigusloome programmi edasiviimise nimel ja leiavad, et parlament peaks jätkuvalt juhtima seda protsessi.
Saadikud märgivad, et liikmesriikide halduskoorma vähenemine 25% võrra viiks reaalse SKT kasvuni 1–1,4% võrra, ning nad nõuavad, et kõik liikmesriigid kehtestaksid selles valdkonnas kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed eesmärgid ja edendaksid parema siseriiklikku õigusse ülevõtmise raames eelkõige olemasolevate õigusaktide lihtsustamist.
Saadikud rõhutavad, et majanduslikke ja tööhõiveprobleeme pole võimalik lahendada ilma parlamentide aktiivse osaluseta riiklikul ja Euroopa tasandil.
Nad toetavad seetõttu komisjoni palvet, et liikmesriigid edendaksid laiapõhjalisemat arutelu parlamentidega riiklike reformikavade ja nende rakendamise aruannete ning riiklike soovituste üle ning seoksid tihedamalt arutelud riiklike reformikavade ja riigieelarve üle.
Eesti saadiku sõnavõtt
Siiri OVIIR (ALDE, EE) märkis peetud kõnes, et Euroopas on märgata positiivseid arenguid: " Esmakordselt pärast kuus aastat väldanud aeglast majanduskasvu või isegi seisakut on Euroopa majanduskasv hoogustunud.
See positiivne trend kajastub ka tööturul ning tõestab majanduspoliitika ja sotsiaalkaitse seotust teineteisega.
Töötootlikkuse kahekordne kasv on keskmise tööpuuduse vähendanud kaheksa protsendini ", ent et " teha on veel palju ja põhjust täielikuks rahuloluks ei ole ".
Kitsaskohtadest täpsemalt rääkides ütles Oviir, et: " Tänaseni on vaid mõned liikmesriigid vastu võtnud täielikult integreeritud elutsüklipõhise lähenemise töötamisele.
Me peame tõsiselt suhtuma juba vastu võetud iseendi otsuste täitmisesse, see tähendab, et iga kooli või ülikooli lõpetanud noorele pakutaks ka tööd, et lapsehoidmisvõimalused oleksid kättesaadavad, töökaitsealased õigusnormid kaasaegsed jne ."
Arutelu: 13.02.2007
Hääletus: 14.02.2007 Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadise kohtumise kohta seoses Lissaboni strateegiaga
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0040 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
EP Presidendi tegevuskava: Euroopa väärtused, reformid, kultuuridevaheline dialoog
2007-02-15 - 15:15
Oma kõnes pani Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering saadikutele südamele: "Kogukonnatunnetus ja meie-tunne on meie ühise tuleviku vajalikud eeldused.
Euroopa ühendamine ei ole seejuures mitte üksnes mõistuslik soov, Euroopa ühendamine on ka südameasi.
Seda inimestele selgitada on ehk suurim ülesanne, millega ühiselt peame toime tulema."
Oma töökavas keskendub Pöttering Euroopa väärtuste kaitsmisele, reformide läbiviimisele ning kultuuridevahelise dialoogi edendamisele.
President Hans-Gert Pöttering rõhutas kõigepealt parlamendi vastutust oma ametiaja jooksul: " Ajaloolises mõõtkavas on kaks ja pool aastat lühike aeg.
Kuid mõelgem sellele, et Euroopa Parlamendi presidendi ametiaeg langeb kokku viie eesistumisperioodiga Euroopa Ülemkogus – praegu on eesistujariik Saksamaa, siis järgnevad Portugal, Sloveenia, Prantsusmaa ja Tšehhi Vabariik.
Nii saab selgeks meie parlamendi vastutus ajal, mil Euroopa ühendamise projekti on jõudsalt edasi arendatud, kuid mitte veel lõpuni viidud, ning mil seda on ohustamas põhiseaduse lepingu esialgne läbikukkumine Prantsusmaal ja Hollandis.
Euroopa Parlament on sellest vastutusest teadlik ega tohi seepärast kellelegi alla jääda, kui on vaja meie maailmajao ühendamine lõpuni viia! "
Seejärel kõneles ta oma poliitilisest programmist ametiaja jooksul .
Esimeseks eesmärgiks on kaitsta Euroopa väärtusi, inimväärikust ning inimõiguseid kogu maailmas .
Selleks soovitakse:
partnerlust toimiva ja demokraatliku Venemaaga ning et karistataks neid, kes mõrvasid Anna Politkovskaja;
edastada selge sõnum USAle, et Guantanamo on vastuolus euroopalike arusaamadega õiguskorrast;
astuda otsustavalt vastu kõigile, kes eitavad holokausti;
seista nii Israeli riigi õiguse eest eksisteerida kui ka Palestiina rahva õiguse eest elada oma riigis;
toetada kõiki, kes rahumeelselt võitlevad vabaduse ja demokraatia eest;
Euroopa Liidu institutsioonid ja liikmesriigid peavad üles astuma ÜRO raames välja surmanuhtluse kaotamise eest.
Teiseks eesmärgiks on kodanike Euroopa .
Selle saavutamiseks soovib Pöttering:
luua Euroopa Parlamendi autasu nendele isikutele, kes oma tegudega tõstavad Euroopa mainet ning eriti noore põlvkonna jaoks, noorte eurooplaste jaoks, kes annavad Euroopa ülesehitamisse eriti eeskujuliku panuse;
luua "Euroopa ajaloo maja", kus Euroopa idee mõte saaks edasi kasvada.
Pöttering leidis, et "Deklaratsioonis Euroopa tuleviku kohta" võiks luua selleks vajalikud eeldused.
Kolmandaks eesmärgiks on Euroopa Liidu reformimine, mis põhineks põhiseaduse lepingule ja mille tulemuseks oleks demokraatlikum Euroopa Liit, kus parlamentidel on suurem roll .
Selleks saavutamiseks:
on vaja allkirjastada "Deklaratsioon Euroopa tuleviku kohta", mille keskmes peab olema " meie väärtuste ja vajalike uuenduste eest seismine, kohustus tulla ühiselt toime tuleviku väljakutsetega, millest ma rääkisin, meie rahvaste vahelise solidaarsuse eest seismine ja õiguse tunnustamine meie tegevuse alusena.
Ühtki Euroopa Liidu riiki ega rahvast ei tohi tema probleemidega üksi jätta.
Kuid see välistab ka riikliku isekuse.
Kes teenib ainult oma riigi huve, mängib lõpuks ka need maha, sest ta lõhub solidaarsuse, mis on oma huvide kaitseks hädavajalik ."
tuleb aidata kaasa sellele, et Saksamaa eesistumise ajal nõukogus lepitaks Brüsselis 21. ja 22. juunil toimuval tippkohtumisel kokku tegevuskavas ja mandaadis, mis lõpeks Euroopa põhiseaduse sisulise tuuma täieliku elluviimisega järgmisteks Euroopa Parlamendi valimisteks 2009. aasta juunis.
Pöttering rõhutas: " Me peame saama endale põhiseaduse, mis tagab, et suudame oma väärtusi ja huvisid Euroopas ja maailmas respekteeritava partnerina esindada ."
Neljandaks eesmärgiks on kultuuridevahelise dialoogi edendamine .
Hr Pöttering märkis, et kultuuride ja religioonide dialoog peab olema Euroopa tunnusmärk ning et " Euroopa Parlament peab ergutama ja toetama Euroopa kodanikuühiskonna näiteid, mis edendavad kultuuride dialoogi ".
Ta rõhutas: " Me ei soovi „tsivilisatsioonide kokkupõrget”, vaid rahu vabaduses ja õigluses kõikide rahvaste ja ususuundade vahel.
Selleks tahame ehitada üle Vahemere vaimu- ja kultuurisilla. "
Pöttering tunnistas, et kodanike julgeolek on nende jaoks tänases maailmas kõige olulisem Seetõttu tuleb Pötteringi arvates tegeleda sotsiaalse kaitsega, kliimamuutustega, energiavarustusega, sisserändepoliitikaga ning konfliktilahendusega.
Pöttering märkis veel, et " Euroopa Liit vajab uut algust, uuendust.
Tee on raske, see on selge.
Aga ma olen sügavalt veendunud: Euroopa on täna paremini valmis tulevikuks 21. sajandi maailmas kui 15 või 20 aastat tagasi ."
Ta pani ka parlamendiliikmetele südamele: " Meid mõõdetakse selle põhjal, kuivõrd oleme Euroopa ühendamise uut algust suutnud juhtida pidevale ja kindlale rajale. "
Nõukogu kõnevoor
Saksamaa Liidukantsler Angela MERKEL ütles president Pötteringi kohta " Te olete näinud seda uskumatut tõusu, mille Euroopa Parlament on läbi teinud.
Algselt oli EP lapsekingades, (...) praegu aga nõudlik partner. "
Pr Merkel võrdles Euroopa Parlamenti Euroopa Liiduga, mille tähtsus on sama moodi suurenenud. "
Parlamendi töö on nõuda uut rolli EPle ja Euroopa Liidule ", märkis ta.
Ta leidis, et põhiseaduse lepingust saab üks olulisemaid teemasid 2009. aasta valimistel.
Pr Merkel kinnitas, et 8.-9. märtsil toimuval ülemkogul arutatakse põhiliselt energiaga seonduvat ja ta rõhutas, et ka välispartnerid tuleb kaasata kliimamuutuste vastasesse võitlusesse.
Seadusandluse osas ütles liidukantsler, et seda tuleb parandada ja tõhusamaks muuta, samuti on vaja töötada välja kontrollimeetmed.
Merkel lisas, et Euroopa kohustuseks on rahu ja heaolu saavutamise toetamine kogu maailmas.
Komisjoni kõnevoor
Euroopa Komisjoni president José Manuel BARROSO märkis: " Käesoleval aastal tähistame kõike seda, mida EL on saavutanud viimase 50 aasta jooksul ."
Ka tema leidis, et " edu saavutamiseks on vaja tugevat kultuuridevahelist dialoogi ."
Barroso toetas ka põhiseaduse lepingu vastu võtmist, sest seda on vaja ELi eesmärkide saavutamiseks.
Ta kinnitas: " Nizza lepingust ei piisa - me ei saa saavutada eilsete vahenditega homset tulemust. "
Ta kutsus kõiki üles toetama Saksamaa eesistujat ning leidma lahendust põhiseaduse lepingu probleemile. "
Meil ei ole vaja kavatsuste deklaratsiooni, vaid konkreetseid samme ," rõhutas ta lõpetuseks.
Fraktsioonide kõnevoor
Joseph DAUL (EPP-ED, FR) märkis, et Euroopa kodanikud ootavad Euroopalt vabaduse, julgeoleku ja väärtuste kaitset ning paremaid väljavaateid töökohtade saamisel.
Ta kinnitas samuti, et vaja on kultuuridevahelist dialoogi ning üleilmastumisele vastavat strateegiat.
Ka Daul arvas, et keskenduda tuleb energeetikale, samuti võrdsele arengule ja kodanikulähedusele.
Ta leidis, et: " Kaitstes oma veendumusi saame Euroopa Liitu kõige paremini edasi arendada " ning märkis, et " alati on tähtsad need, kes Euroopa rahvaid üksteisele lähendavad ja kes annavad usku inimkonna kõrgematesse võimetesse ."
Martin SCHULZ (PSE, DE) avaldas arvamust, et Euroopal on vaja "uut lepingut".
Tema arvates tuleb edendada majanduslikku ja poliitilist integratsiooni, sest just sellel põhineb rahu.
Samuti tuleb võidelda rassistliku vaenuga.
Schulz lisas: " Meil on vaja rahu väljaspool Euroopat ja selleks on vaja Euroopa ideed rohkem kui kunagi varem, sest see seisab vastu sallimatuse ideele mujal. "
Schulz märkis, et edasi minekuks on vaja järjepidevust, aga et sellest on nõukogus puudus.
Ta lisas lõpetuseks, et inimesed tahavad, et ELi aluseks oleks sotsiaalne Euroopa.
Graham R. WATSON (ALDE, UK) usub, et hr Pöttering on kõrge kvalifikatsiooniga ning et tal on ka vajalik perspektiivitunne presidendiametiks.
Watson märkis, et teemade valdkond, millega EL tegeleb, on tohutult laienenud.
Ta avaldas arvamust, et EL ei suuda väljakutsetega piisavalt tegeleda, sest jõud on lõhestunud. "
Miks on inimesed kaotanud usu? " on Watsoni arvates põhiküsimus.
Ta leidis lõpetuseks, et kaasotsustusmenetlust on vaja kõikides poliitikavaldkondades ning et nõukogus on vaja kvalifitseeritud häälteenamust.
Brian CROWLEY (UEN, IE) tervitas president Pötteringi kõne ja märkis, et kultuuridevaheline dialoog on äärmiselt oluline.
Tema arvates on kõige olulisem ühiskonna ebakindlusest üle saamine.
Samuti tuleb luua rahu ja vastastikune mõistmine Lähis-Idas.
Monica FRASSONI (Verts/ALE, IT) leidis, et presidendi prioriteedid on suhteliselt hägused.
Ta rõhutas, et tuleb päästa põhiseaduse sisu, aga et ainult sellega ei saa piirduda.
Lisaks ütles pr Frassoni, et tolerantsuse sildi all ei tohi kuritegevusega leppida.
Venemaa osas märkis ta, et tuleb nõuda inimõiguste kaitset ja tuleb vähendada energiasõltuvust Venemaast.
Samuti tuleb LKAga seonduvad probleemid lahendada ja seejuures tuleb üksikisikutele tähelepanu pöörata.
Lõpetuseks märkis Frassoni, et parlament peab otsustama ära, kus parlament peaks töötama.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) märkis, et inimesi tuleb veenda selles, et EL saab neid kaitsta üleilmastumise negatiivsete tagajärgede eest.
Samuti avaldas ta arvamust, et kõikidel kodanikel peaks olema võimalus kaasa rääkida liidu arengute osas.
Wurtz rõhutas ka rahu saavutamise vajalikkust Lähis-Idas.
Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK) märkis, et väga suur osa liikmesriikide seadusandlusest tuleb Brüsselist, aga et ikka tahetakse seda juurde.
Samuti lükkasid Holland ja Prantsusmaa põhiseaduse lepingu tagasi, ent ikka tahetakse seda vastu võtta.
Bonde nõudis, et olulistes küsimustes kasutataks rahvahääletust.
Bruno GOLLNISCH (ITS, FR) avaldas arvamust, et kui põhiseaduse leping oleks kõikjal rahvahääletusele pandud, oleks see palju laiaulatuslikumalt tagasi lükatud kui praegu ja ta leidis, et seetõttu ei tohi sellega edasi minna.
Ta leidis ka, et selleks ei ole vaja superriiki, et piire kaitsta, et konkurentsivõimeline olla, kaitsta end ebaseaduslike sisserändajate eest ja kuritegevuse eest, vaid et tuleb Euroopa tõeliste juurte juurde tagasi pöörduda.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
EP: parlamendid peavad olema kaasatud reisijate andmete edastamise läbirääkimistesse
2007-02-15 - 15:15
Saadikud tõdevad, et PNRi leping, SWIFTi memorandum ja USA automatiseeritud tuvastamissüsteemi olemasolu on tekitanud õiguskindlusetuse vajalike andmekaitsetagatiste puudumise tõttu andmete jagamise ja vahetamise korral ELi ja USA vahel.
Parlament märgib, et kuna sellised rahvusvahelised kokkulepped puudutavad nii ELi kui ka USA kodanike põhiõigusi, peaksid läbirääkimistes osalema EP ja liikmesriikide parlamendid, ja USA Kongress.
Lisaks nõuavad nad, et SWIFT täidaks ELi õigustikku.
Reisijate andmete edastamise leping
Saadikud väljendavad kahtlust profileerimise ja andmete hankimise meetodite suhtes, mis seisneb üha suuremate ja suuremate koguste isikuandmete valimatut kogumist, nagu seda tegi ka USA valitsus ATSi juhtumi puhul.
Resolutsioonis avaldatakse lootust, et atlandiülese partnerluse strateegiat arutatakse järgmisel ELi ja USA tippkohtumisel (30.04.2007), ning saadikud on seisukohal, et selles osas tuleks tihendada kontakte Euroopa Parlamendi ja Kongressi vahel.
Parlamendiliikmed soovivad konkreetsemalt, et EP raportööridel lubataks viibida USA Kongressi kuulamisel, kus käsitletakse vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi (ELi ja USA vaheline kokkulepe, mis käsitleb väljaandmist ja õiguskoostööd kriminaalasjades, ATS, SWIFT) ning et Kongressi asjaomaste komisjonide esimehed kutsutaks külaskäigule, pidades silmas järgmist atlandiülest dialoogi, ning igal juhul enne järgmist ELi ja USA kevadist tippkohtumist.
Saadikud loetlevad ka terve rea põhimõtteid, millele pikaajaline PNR leping peab rajanema: põhjendatus ja proportsionaalsus, otstarbele vastavus, korrapärane hindamine, andmekaitse normide täitmine, PUSH süsteemi kasutamine ja reisijate teavitamine ning neile oma andmetele ligipääsu tagamine jms.
SWIFT
Saadikud avaldavad muret selle üle, et Belgia ettevõte SWIFT on andnud USA valitsusele juurdepääsu kõigile süsteemis töödeldavatele andmetele, sealhulgas andmetele, mis ei puudutanud USA kodanikke ja mida ei olnud loodud USA territooriumil ning nad märgivad, et see on vastuolus Euroopa ja siseriiklike andmekaitset käsitlevate õigusaktidega.
Parlamendiliikmete arvates on eriti murettekitav see, et ei EKP ega kümmet keskpanka ühendav rühm, mis mõlemad teostavad järelvalvet SWIFTi tegevuse üle, ei ole sellist toimimist kritiseerinud ning et Euroopa pangad ja nende kliendid on alles hiljuti pressi vahendusel olukorrast teada saanud.
Nad väljendavad muret SWIFTI üle teostatava järelevalve praeguse süsteemi pärast, mis kuulub G-10 riikide keskpankade vastutusalasse ja mida jälgib ka EKP, kuid kellel ei ole selleks ametlikku pädevust.
Saadikud kutsuvad nõukogu ja EKPd kaaluma ühiselt, kuidas parandada kõnesolevat süsteemi, et see tagaks hoiatusmehhanismi laitmatu toimimise koos seejärel võetavate meetmetega.
Euroopa Keskpanka kutsutakse seetõttu üles uurima lahendusi, et tagada vastavus andmekaitse eeskirjadele ning koostama hiljemalt 2007. aasta aprilliks aruande võetud meetmete kohta.
Saadikud avaldavad ka rahulolematust nõukoguga, mis siiani ei ole võtnud olukorra suhtes seisukohta.
Saadikud märgivad, et SWIFT kui Belgia ettevõte peab alluma Belgias kehtivatele õigusaktidele ning peaks olema kohustatud lõpetama praeguse korra, mille kohaselt kõik ELi kodanikke ja ettevõtteid puudutavad andmed kajastuvad ettevõtte USA veebilehel, või viima selle andmekogu välja USA jurisdiktsioonist.
Saadikud nõuavad tungivalt, et kõnesoleva rahvusvahelise kokkuleppega tagatakse majandus- ja äriandmete kuritarvitamise vältimiseks vajalikud garantiid.
Resolutsioonis juhitakse tähelepanu asjaolule, et SWIFT osutab teenuseid väljaspool Euroopat ja USAd, ning et seepärast peaks kõik võetavad meetmed võtma arvesse SWIFTi teenuste ülemaailmset haaret.
Taustainfo
2006. aasta juuni lõpus avalikustas meedia, et pangaülekannetega tegelev ettevõte SWIFT on edastanud isikuandmeid USA ametivõimudele 2001. aasta lõpust saadik.
Parlament võttis seepeale juulis vastu resolutsiooni, milles saadikud nõuavad, et " Euroopa Komisjon, nõukogu ja Euroopa Keskpank selgitaksid täielikult, millises ulatuses nad olid teadlikud SWIFTi ja USA valitsuse vahelisest salajasest kokkuleppest ".
Lisaks võttis ELi andmekaitsedirektiivi artikli 29 kohaselt loodud töörühm 22. novembril vastu arvamuse, mille kohaselt pole andmete edastamisel SWIFTi poolt kinni peetud ELi andmekaitsedirektiivi sätetest, ja kutsus üles võtma meetmeid praegu valitseva ebaseadusliku olukorra viivitamatuks parandamiseks.
31. jaanuaril 2007 esitasid saadikud nõukogule ja komisjonile olukorra kohta suulised küsimused ning käesolev resolutsioon põhineb peetud arutelu.
Arutelu: 31.01.2007
Hääletus: 14.02.2007 Euroopa Parlamendi resolutsioon SWIFTi, reisijate isikuandmete (PNR) lepingu ja neid küsimusi käsitleva atlandiülese dialoogi kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0039 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
Parlament: nõukogu peab avaldama liikmesriikidele survet täieliku teabe saamiseks LKA lendude kohta
2007-02-15 - 15:15
Parlament nõuab, et Euroopa Liidu Nõukogu uuriks Euroopa riikide seotust LKA ebaseaduslike tegevustega.
Aastatel 2001-2005 toimus Euroopa õhuruumis üle 1000 LKA lennu ning on võimalik, et mõnedel juhtudel võisid ajutised salajased kinnipidamisasutused Euroopa riikides paikneda USA sõjaväebaasides.
Raportis kritiseeritakse mõnede liikmesriikide passiivsust LKA tegevuste osas ning nõukogu madalat valmisolekut koostööks.
Raporti poolt hääletas 382, vastu 256 ja erapooletuks jäi 74 saadikut.
Kolmapäeval, 14. veebruaril vastu võetud raportis märgitakse, et Euroopa õhuruumi on lennanud või Euroopa lennujaamades peatunud vähemalt 1245 LKA poolt opereeritud lendu.
Parlamendiliikmed mõistavad hukka " asjaolu, et Euroopa riigid on loovutanud kontrolli oma lennuruumi ja lennujaamade üle, vaadates toimuvale läbi sõrmede või lubades sinna LKA poolt opereeritud lende, mida mõningatel juhtudel kasutati kinnipeetavate erakorraliseks üleviimiseks või ebaseaduslikuks transpordiks ".
Saadikud väljendavad sügavat muret selle üle, et " mõnedel juhtudel võisid ajutised salajased kinnipidamisasutused Euroopa riikides paikneda USA sõjaväebaasides ".
Raportis avaldatakse kahetsust, et " Euroopa vastuvõtjariikides võib olla puudunud kontroll USA sõjaväebaaside üle " ning tuletatakse meelde, et Euroopa inimõiguste konventsioonis nähakse ette, et kõik osalisriigid on kohustatud rakendama jurisdiktsiooni kogu oma territooriumi, sealhulgas välisriikide sõjaväebaaside suhtes.
Raportis rõhutatakse, et mõiste "salajane kinnipidamisasutus" ei hõlma üksnes vanglaid, vaid ka kõiki kohti, kus kedagi suhtlemisvõimaluseta kinni hoitakse, näiteks erakortereid, politseijaoskondi või hotellitube, nagu Khaled El-Masri juhtumi puhul Skopjes.
Parlamendiliikmed eeldavad seetõttu, et " nõukogu avaldab survet kõikidele asjaomastele valitsustele, et nad annaksid nõukogule ja komisjonile täielikud ja põhjalikud andmed, ja alustab vajadusel kuulamisi ja tellib viivitamatult sõltumatu uurimise ".
Poola: ei ole võimalik tõestada ega eitada, et Poolas oli salajasi kinnipidamiskeskusi
Saadikud võtavad teadmiseks Poola ametivõimude kõrgeimate esindajate avaldused, et Poolas ei paiknenud ühtegi salajast kinnipidamiskeskust.
Saadikud märgivad aga, et olemasolevate kaudsete tõendite alusel ei ole võimalik tõestada ega eitada, et Poolas oli salajasi kinnipidamiskeskusi.
Resolutsioonis tuuakse välja, et seitset neljateistkümnest kinnipeetavast, kes olid viidud salajasest kinnipidamiskohast Guantánamosse 2006. aasta septembris, mainiti ABC News’i raportis, kus olid loetletud kaheteistkümne peamise Al-Qaidaga koostöös kahtlustatava ja väidetavalt Poolas kinni peetava isiku nimed.
Saadikud avaldavad kahetsust, et ajutise komisjoni Poola delegatsiooni poolt läbi viidud kuulamiste järel esines segadust ja nimetatud LKA lendude lennupäevikute osas tehti vastuolulisi avaldusi: esialgu väideti, et lennupäevikuid pole säilitatud, siis öeldi, et need on ilmselt lennujaamas arhiveeritud, ning lõpuks väideti, et Poola valitsus on need saatnud Euroopa Nõukogule.
2006. aasta novembris andis Szymany lennujaama juhatus ajutisele komisjonile lennupäevikute kohta siiski osalisi andmeid.
LKA lennud
Alates 2001. aasta lõpust kuni 2005. aasta lõpuni on Euroopa õhuruumi lennanud või Euroopa lennujaamades peatunud vähemalt 1245 LKA opereeritud lendu, millele tuleks lisada määratlemata arv sama eesmärgiga militaarlende.
Raportis märgitakse, et ühelt poolt võis toimuda rohkem LKA lende kui need, mida ajutise komisjoni läbiviidud uurimine tõendada suutis, kuid teisalt ei kasutatud kõiki neid lende erakorraliseks üleviimiseks.
Ajutise komisjoni töödokumendid nr 7 ja nr 8 annavad saadikute sõnul lisateavet komisjoni poolt analüüsitud erakorraliste üleviimiste ning ka LKAga seotud ettevõtete, LKA poolt kasutatud lennukite ja Euroopa riikide kohta, kus LKA lennukid vahemaandumisi tegid.
Raportis loetletakse mitmeid põhjalikult dokumenteeritud erakorralise üleviimise juhtumeid, kus üleviidavad tegid vahemaandumise mõnes Euroopa riigis või olid Euroopa riigi elanikud hetkel, kui nad inimröövi ohvriks langesid.
Raportis kutsutakse seetõttu Euroopa riike üles hüvitama süütutele erakorralise üleviimise ohvritele kahju ja tagama, et nad saavad juurdepääsu tõhusale ja kiirele hüvitusele, sealhulgas juurdepääsu rehabiliteerimisprogrammidele, tagatised, et juhtunu ei kordu ning asjakohase rahalise hüvitise.
Parlament mõistab hukka " erakorralise üleviimise kui Ameerika Ühendriikide poolt terrorismivastases võitluses kasutatud ebaseadusliku vahendi " ja " mõistab lisaks hukka kõnealuse praktikaga mitmetel juhtudel nõustumise ja selle varjamise teatud Euroopa riikide salateenistuste ja valitsusasutuste poolt ".
Raportis kutsutakse nõukogu ja liikmesriike üles esitama kooskõlas parlamendi seisukohaga selget ja jõulist avaldust, milles nõutaks, et USA valitsus lõpetaks erakorraliste vahistamiste ja üleviimiste praktika.
Piinamise kasutamine
Raportis märgitakse, et ajutise komisjoni poolt uuritud erakorraliste üleviimiste puhul kasutati suhtlemisvõimaluseta kinnipidamist ja piinamist, mida kinnitasid ajutise komisjoni töös osalenud ohvrid või nende advokaadid.
Saadikud võtavad teadmiseks endise Ühendkuningriigi saadiku Usbekistanis Craig Murray ajutisele komisjonile antud tunnistuse piinamise abil saadud teabe vahetamise kohta ning Ühendkuningriigi välis- ja Rahvaste Ühenduse ministeeriumi endise juriidilise nõustaja Michael Woodi õigusliku arvamuse.
Raporti selgitavas osas märgitakse, et olemasolevate andmete valguses on väga tõenäoline võimalus, et mõned Euroopa riigid võivad olla teadlikult või enese teadmata vastu võtnud piinamise abil saadud teavet.
Soovimatus koostööd teha
Parlamendiliikmed mõistavad hukka paljude liikmesriikide ja Euroopa Liidu Nõukogu koostöö puudumise ajutise komisjoniga ning märgivad, et konkreetsete vastuste täielik puudumine ohvrite, valitsusväliste organisatsioonide, meedia ja parlamendisaadikute poolt tõstatatud küsimustele on üksnes tugevdanud juba niigi hästi dokumenteeritud väidete paikapidavust.
Saadikud peavad täiesti vastuvõetamatuks asjaolu, et nõukogu kõigepealt varjas ja esitas seejärel Euroopa Parlamendi nõudmise peale USA valitsuse kõrgete esindajatega peetud regulaarsete arutelude kohta üksnes osalise teabe.
Raportis märgitakse ka, et kõnealused etteheited nõukogule käivad kõigi liikmesriikide valitsuste kohta, sest neil on nõukogu liikmetena kollektiivne vastutus.
Saadikud leiavad ka, et järgitud ei ole ELi lepingutes sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet, mis kohustab liikmesriike ja ELi institutsioone võtma mis tahes meetmeid tagamaks, et täidetakse Euroopa kohustused, nagu inimõiguste austamine.
Austriat, Itaaliat, Poolat, Ühendkuningriiki ja Portugali kritiseeritakse raportis veel eraldi koostöömeele puudumise pärast.
Lisaks sisaldab raport andmeid ebaseaduslike üleaviimiste või LKA lendude kohta, mis puudutavad Saksamaad, Rootsit, Hispaaniat, Iirimaad, Kreekat, Küprost, Taanit, Türgit, FYROMit, Bosniat ning Rumeeniat.
Raportis avaldatakse rahulolematust ka Javier Solana ning Gijs de Vriesi sõnavõttude osas ajutises komisjonis, sest nad ei andnud rahuldavaid vastuseid.
Saadikud avaldavad arvamust, et de Vriesi ametiposti tegelik sisu, tema pädevused ja volitused ning tema tegevuse läbipaistvuse suurendamine ja Euroopa Parlamendi poolne jälgimine tuleb üle vaadata, et suurendada Euroopa mõõdet terrorismivastases võitluses.
Soovitused
Kuna ajutise komisjoni mandaat on lõpule jõudnud, ent komisjoni lõppjäreldused ei ole ammendavad, teevad parlamendiliikmed soovitusi edasiseks tegutsemiseks.
Saadikud julgustavad valitsusi ja/või riiklikke parlamente algatama või jätkama sõltumatuid uurimisi.
Nõukogu peaks avaldama survet kõikidele asjaomastele valitsustele, et nad annaksid nõukogule ja komisjonile täielikud ja põhjalikud andmed, ja alustama vajadusel kuulamisi ja tellima sõltumatu uurimise.
Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjonil palutakse teostada ajutise komisjoni töö poliitilist järelkontrolli ning jälgida arenguid ja eriti juhul, kui nõukogu ja/või komisjon ei ole võtnud ühtegi asjakohast meedet, määrata kindlaks, kas on olemas selge oht Euroopa Liidu aluseks olevate põhimõtete ja väärtuste tõsiseks rikkumiseks, ja soovitada sellega seoses vajalike resolutsioonide vastuvõtmist, võttes aluseks Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 7.
Raportis leitakse ka, et kõikidel Euroopa riikidel peaksid olema riiklikud eriseadused, mis reguleerivad ja jälgivad kolmandate riikide salateenistuste tegevusi nende riiklikul territooriumil, samuti sanktsioneerivad ebaseaduslikke tegusid või meetmeid, eelkõige inimõiguste rikkumise valdkonnas.
Liikmesriike kutsutakse üles võtma piisavaid meetmeid tagamaks, et ülelennulube sõjaväe ja/või politseilennukitele antakse üksnes siis, kui esitatakse ka garantiid inimõiguste austamise ja järelevalve kohta.
Raportis kutsutakse samuti üles sulgema Guantánamo kinnipidamisasutust ja Euroopa riike nõudma viivitamatult nende kodanike ja alaliste elanike tagasipöördumist, keda USA ametivõimud ebaseaduslikult kinni peavad.
Giovanni Claudio FAVA (PSE, IT)
Dokument: A6-0020/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.02.2007
Hääletus: 14.02.2007
Arutelu:
Saadikud olid ajutise komisjoni töö tulemuste osas eriarvamusel
LKA ajutise komisjoni lõppraporti arutelul olid saadikud ajutise komisjoni töö suhtes eriarvamusel.
Osad saadikud arvasid, et ajutine komisjon täitis oma rolli, paljastades ebaseaduslike üleviimiste juhtumeid.
Nad nõudsid põhiõigustest kinni pidamist ning juhtumite edasist uurimist.
Teised leidsid, et esitatud on põhjendamatuid süüdistusi ning et USA on tehtud süüdlaseks sõjas, mille alustajaks olid fundamentalistid.
Raportöör
Giovanni Claudio FAVA (PSE, IT) kõneles juhtumitest, kus Euroopa riikide võimud olid teadlikud üleandmistest.
Tema sõnul on " tegemist faktidega ja faktid räägivad iseenda eest ".
Ta märkis, et " on inimesi, kes püüavad fakte ignoreerida, neil ei ole julgust faktidele näkku vaadata ", ent et ajutine komisjon leidis oma töös 21 erakorralise üleviimise juhtu.
Fava lubas jätkata eelmise viie aasta jooksul toimunu uurimist.
Nõukogu kõnevoor
Günther GLOSER kinnitas, et nõukogu on veendunud, et terrorismivastases võitluses tuleb põhiõigustest kinni pidada ning et nõukogu on korduvalt palunud USAl Guantanamo kinnipidamisasutus sulgeda.
Ta lisas siiski, et vastavalt lähimuspõhimõttele ei saa EL luureteenistuste üle kontrolli teostada ning seetõttu ei saa ta nõustuda nõukogu vastu esitatud süüdistustega.
Komisjoni kõnevoor
Franco FRATTINI märkis, et " julgeolek on üks põhiõiguseid ", ent et " julgeolekut ei saa saavutada ükskõik millise hinnaga ".
Ta märkis ka, et õigusriigis peab kohtumõistmine tuginema faktidele, mille on kohtud läbi vaadanud. "
Euroopa institutsioonid ei saa kohut mõista, ent parlament ja komisjon peavad nõudma, et tõde välja selgitataks ," rõhutas Frattini.
Ta kinnitas, et rikkumistele järgnevad poliitilised ning seaduslikud tagajärjed.
Ta märkis, et salateenistused ja luureteenistused peavad alluma parlamendile.
Frattini lisas, et ei tohi siiski jätta muljet, justkui süüdi oleks USA, sest tegelikult on süüdi terroristid.
Fraktsioonide kõnevoor
Jas GAWRONSKI (EPP-ED, IT) märkis: " alustasime tööd valest kohast - mängisime kohut, hakkasime süüdistusi esitama ".
Ta nõustus, et tõde tuleb välja selgitada, ent leidis, et käesolev raport ei aita, sest selles on ette ära otsustatud, et USA on süüdlane.
Ta märkis, et kui tema fraktsiooni muudatusettepanekuid vastu ei võeta, siis hääletab tema fraktsioon raporti vastu.
Wolfgang KREISSL-DÖRFLER (PSE, DE) ütles oma sõnavõtus: " Rahvusvahelise terrorismi vastu tuleb võidelda kõigi olemasolevate vahenditega, ent vastavalt siseriiklikele ning rahvusvahelistele õigusaktidele, kaasaarvatud piinamisvastasele konventsioonile.
Siin ei ole tegemist väikese rikkumisega, nagu mõned kolleegid väidavad ."
Kõneleja tõi välja juhtumid, kus kodanikud viidi erakorraliselt üle, ilma et neile oleks süüdistusi esitatud. "
Me ei saa lubada seda, et mingi riigi luureteenistus teeb meie riigis, mida ise tahab ."
Ta lõpetas sõnadega: " Ükski tee ei tohi viia Guantanamosse ."
Ignasi GUARDANS CAMBÓ (ALDE, ES) kinnitas, et " me ei nõustu sellega, et ainus viis kaitsta meie vabadust on läbi räpase sõja ", mis on tema sõnul toimunud mõnede Euroopa riikide passiivse või koguni aktiivse koostöö abil.
Tema arvates tehakse raportiga poliitiline avaldus ja öeldakse Euroopa valitsustele: " Te ei saa teha selliseid asju meie nimel, te ei saa räpast sõda pidada meie nimel ."
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL) väljendas arvamust, et ehkki raporti eesmärk on hea, ei ole teatud juhtudel, näiteks Poola puhul, konkreetseid näiteid.
Ta leidis, et selliste juhtudel tuleb vaikida.
Cem ÖZDEMIR (Verts/ALE, DE) kinnitas oma sõnavõtus, et Euroopa Liidus peame õigustest kinni pidama. "
Acquis ei kaota oma kehtivust pärast ELiga liitumist! " rõhutas ta.
Ta tervitas seda, et Kanada kodanikule, kes samuti käis komisjonis tunnistusi andmas, on hüvitis kohtu kaudu välja nõutud. "
Peame õppima oma vigadest, siin ei ole tegemist Ameerika-vastasusega ," sõnas ta ja kinnitas, et tuleb kaitsta Euroopa väärtuseid.
Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT) ütles oma kõnes, et LKA erakorralised üleviimised ning lennud said toimuda Euroopa riikide kaasosalisuse tõttu.
Ta avaldas arvamust, et ei õigus ega terrorismivastane võitlus ei tohi kannatada.
Gerard Joseph BATTEN (IND/DEM, UK) usub, et raport väljendab Euroopa vastasust ning soovi anda ELile võimu juurde.
Tema sõnul on raport "spekulatiivne" ja ei tugine tugevatele asitõenditele.
Luca ROMAGNOLI (ITS, IT) märkis, et mõned arvavad, et ELi-USA allianssi ei ole vaja, sest Euroopa mängib teist viiulit.
Ta arvas, et raporti eeldused on tendentslikud ning et see tugineb ajaleheartiklitele, pidades neid tõeseks.
Seetõttu ei tohi raportit tema arvates heaks kiita.
Arutelu: 14.02.2007 Euroopa Parlamendi resolutsioon LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0032 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
ELi-Venemaa viisade väljastamise lihtsustamise leping ning tagasivõtuleping kiideti heaks
2007-02-15 - 15:15
Parlament kiitis heaks kaks ELi ja Venemaa vahelisi suhteid puudutavat raportit - lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise ning tagasivõtulepingu raportid.
Sellega lihtsustatakse ELi ja Venemaa kodanike reisimist ühest piirkonnast teise ning sillutatakse teed ELi ja Venemaa vahelise vabaduse, julgeoleku ning õigluse ühisruumi tekkele.
Mitmed saadikud olid siiski pettunud, et lepingud ei põhine tõelistel vastastikkuse tingimustel.
Parlamendil on selles küsimuses nõuandev roll.
Maria da Assunção ESTEVES (EPP-ED, PT) raportites kiidetakse nõukogu ettepanekud muudatusteta heaks.
Ettepanekute vastuvõtmine lihtsustab Euroopa Ühenduse ning Venemaa kodanike reisimist ühest piirkonnast teise.
Kuna viisade väljastamise lihtsustamise leping ja tagasivõtuleping on omavahel seotud, tuleb mõlemad lepingud allkirjastada ja sõlmida üheaegselt, ning nad peaksid jõustuma üheaegselt.
Lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamine
Raporti poolt hääletas neljapäeval 15. veebruaril 453, vastu 56 ja erapooletuks jäi 31 saadikut.
Lepingu eesmärgiks on avada ja lihtsustada lühiajaliste viisade väljastamist Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni teatavatesse kategooriatesse kuuluvate kodanike jaoks (lähisugulased, ettevõtjad, ametlike delegatsioonide liikmed, üliõpilased, teadus-, kultuuri- ja spordiüritustel osalevad isikud, ajakirjanikud, tsiviilisikute ja sõjameeste matmispaiku külastavad isikud, autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba- ja reisijateveoteenuseid).
Ehkki parlamendiliikmed kiitsid ettepaneku heaks, märkisid nad hääletamisele eelnenud arutelul, et viisade väljastamise lihtsustamine peaks põhinema tõelistel vastastikkuse tingimustel, mis aga praegu ei ole tagatud.
Parlamendiliikmed ei ole muuhulgas rahul sellega, et reisimiseks teatavatesse Venemaa piirkondadesse, nagu Tšetšeenia või Ida-Venemaa ja Siberi osad, nõutakse täiendavat luba või lisatasu maksmist, samas kui ühenduse Schengeni viisa võimaldab vaba reisimist.
Saadikud leidsid ka, et lepinguga peaksid olema hõlmatud ka nn puhta viisa taustaga turistid.
Samuti peaks nende arvates kasutama tingimuslikkuse põhimõtet, vastavalt millele ei saa toimuda mingit viisade väljastamise lihtsustamist või viisavaba reisimist ilma demokraatia eeskirjade ja õigusriigi põhimõtete järgimiseta.
Saadikud ei ole lisaks rahul sellega, et Euroopa Parlamendil on rahvusvaheliste lepingute sõlmimise juures vaid vaatleja roll ning et parlamendiga ei konsulteerita enne, kui on juba võimatu muuta lepingu sisu või ära hoida selle allkirjastamine.
Saadikud soovivad, et nõukogu ja komisjon esitaks neile korrapäraselt teavet tulevaste ELi ja kolmandate riikide vahel allkirjastatavate lepingute kohta.
Siiani on EL alustanud läbirääkimisi viisade väljastamise lihtsustamise üle Venemaa, Ukraina, Maroko ja Hiina Rahvavabariigiga; leping Venemaaga on esimene sõlmitav leping.
Tagasivõtuleping
Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vaheline tagasivõtuleping on viies omataoliste seas ning lihtsustab ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmist päritoluriiki.
Parlamendiliikmed avaldasid aruteludes muret selle üle, et sõlmitavas tagasivõtulepingus ei ole vastastikust inimõiguste ja demokraatia klauslit, mille rikkumine võiks kaasa tuua tagasivõtulepingu peatamise või isegi lõpetamise.
Saadikud märgivad, et ebaseadusliku sisserände tõkestamise poliitika peab olema lahutamatult seotud inimõiguste järgimise poliitikaga ning et tagasivõtulepingu puhul tuleb välistada, et ebaseadusliku sisserände humanitaarõigusliku käsitluse asemel võidaks kasutada lihtmenetluslikku või lihtsustatud tehnilist käsitlusviisi.
Tagasivõtulepingus sätestatud tagasivõtukohustused põhinevad vastastikkuse põhimõttel ja käsitlevad lepinguosaliste kodanikke koos kolmandate riikide kodanike ning kodakondsuseta isikutega.
Tagasivõtulepingus on ka sätted, milles käsitletakse nt tagasivõtutingimusi, transiitvedu, tagasivõtumenetluse tehnilisi aspekte, andmekaitset ja seoseid muude rahvusvaheliste kohustustega.
Selleks et tagasivõtulepingut oleks tegelikult võimalik rakendada, peab Venemaa sõlmima kõikide liikmesriikidega kahepoolsed rakendusprotokollid.
Raport kiideti neljapäeval, 15. veebruaril heaks kätetõstmisega.
EÜ ja Venemaa vaheline lühiajaliste viisade väljastamise lihtsustamise leping
Maria da Assunção ESTEVES (EPP-ED, PT)
Dokument: A6-0029/2007
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 14.02.2007
Hääletus: 15.02.2007
Euroopa Ühenduse ja Vene Föderatsiooni vaheline tagasivõtuleping
Maria da Assunção ESTEVES (EPP-ED, PT)
Dokument: A6-0028/2007
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 14.02.2007
Hääletus: 15.02.2007 Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET#
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Parlament: jäätmeteke peab 2012. aastaks vähemalt stabiliseeruma
2007-02-15 - 15:15
Saadikud nõuavad vastu võetud raportis, et jäätmete vähendamiseks loodaks siduvad programmid, et jäätmeteke stabiliseeruks 2012. aastaks 2008. aasta tasemel ning et tootja või importija vastutaks jäätmete eest, mis tekivad nende toodete turustamise tõttu.
Erinevalt Euroopa Komisjonist toetavad saadikud "jäätmehierarhia" põhimõtte kasutamist, mille alusel jäätmekäitlusmeetodid klassifitseeritakse nende keskkonnasõbralikkuse alusel, rõhutades jäätmete vältimist ning vähendamist.
Caroline F. JACKSON i (EPP-ED, UK) raporti poolt hääletas teisipäeval, 13. veebruaril 651, vastu 19 ja erapooletuks jäi 16 saadikut.
Raportiga tahetakse kehtestada reeglid jäätmete ringlussevõtuks ning panna liikmesriikidele kohustus kehtestada siduvad riiklikud programmid jäätmete vähendamiseks.
Lisaks rõhutatakse põhimõtte "saastaja maksab" olulisust.
Igal aastal toodetakse Euroopa Liidus umbes 3,5 tonni tahkeid jäätmeid inimese kohta, kokku 1,3 miljardit tonni.
Jäätmehierarhia
Parlamendiliikmed ei toeta komisjoni välja pakutud "olelustsükli" mõistet, vaid soovivad kasutada "jäätmehierarhia" põhimõtet .
Selle kohaselt peavad liikmesriigid ja ühendus üldjuhul tähtsuse järjekorras võtma meetmeid:
1) jäätmete vältimiseks ja vähendamiseks;
2) jäätmete korduskasutamiseks;
3) jäätmete ringlussevõtuks;
4) muudeks taaskasutamistoiminguteks;
5) jäätmete ohutuks ja keskkonnasäästlikuks kõrvaldamiseks.
Juhul kui olelustsükli hindamine ja tasuvusanalüüs näitavad selgelt, et alternatiivne töötlemisviis annaks konkreetse jäätmevoo puhul parema tulemuse, võivad liikmesriigid sellest järjekorrast kõrvale kalduda.
Konkreetse eesmärgina tuuakse välja, et liikmesriigid peavad 2020. aastaks saavutama vähemalt üldise korduskasutuse ja ringlussevõtu määra 50% tahkete olmejäätmete puhul ning 70% ehitus-, lammutus-, tööstus- ja tootmisjäätmete puhul.
Nendele riikidele, kelle ringlussevõtu määr ükskõik kummas kategoorias on alla 5% või kelle kohta ametlikud andmed puuduvad võib saadikute ettepaneku kohaselt anda eesmärkide saavutamiseks täiendavalt 5 aastat aega.
Jäätmete vältimine
Jäätmete vältimiseks loetakse kõiki meetmeid, mis võetakse enne toodete või ainete jäätmeteks muutumist ja mille eesmärk on vähendada jäätmeteket või jäätmete kahjulikkust.
Saadikud soovivad, et liikmesriigid käivitaksid jäätmetekke vältimise programmid hiljemalt 18 kuu möödudes pärast direktiivi jõustumist.
Miinimumnõudena peaks nimetatud programmide ja neis sisalduvate meetmete eesmärk olema jäätmetekke stabiliseerimine aastaks 2012 (võrreldes 2008. aastaga) ja edasine tunduv vähendamine aastaks 2020.
Saadikud soovivad, et komisjon esitaks ettepanekud vajalike meetmete kohta, et toetada liikmesriikide jäätmetekke vältimise meetmeid.
Ettepanekus peaks sisalduma vähemalt järgmine:
2008. aastaks näitajate loetelu, mis võimaldab liikmesriikidel oma jäätmetekke vältimise programmide ja meetmete täitmist jälgida, hinnata ja sellest aru anda;
2010. aastaks toote ökodisaini poliitika väljatöötamine, mis käsitleb nii jäätmeteket kui ka ohtlike ainete esinemist jäätmetes, eesmärgiga edenda tehnoloogiaid, mis keskenduvad vastupidavatele, korduskasutatavatele ja ringlussevõetavatele toodetele;
2010. aastaks järgmiste kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete jäätmete vähendamise eesmärkide püstitamine 2020. aastaks, tuginedes parimatele olemasolevatele tavadele;
2010. aastaks tegevuskava väljatöötamine edasisteks toetusmeetmeteks ELi tasandil, millega püütakse eelkõige muuta praeguseid tarbimisharjumusi.
Liikmesriigid peavad samuti tagama, et võimaluse korral läbivad kõik jäätmed taaskasutamistoimingud.
Lisaks peavad liikmesriigid tagama, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused oleksid kaasatud programmide koostamisse ning et sidusrühmadel ja üldsusel oleks samuti võimalus osaleda.
Jäätmete ja kõrvalsaaduste liigitamine
Saadikud soovivad, et täpsemalt tehtaks vahet jäätmetel ning kõrvalsaadustel .
Kõrvalsaaduseid saab tööstuslikult edasi kasutada, nt klaas, metall ning kompost.
Saadikud leiavad, et komisjon peaks välja andma tõlgendusjuhised olemasoleva kohtupraktika alusel ning peaks esitama õigusakti ettepanekud selgete kriteeriumidega, mille alusel iga üksikjuhtumi korral otsustada, kui sellised materjalid või ained peaksid jääma väljapoole jäätmete mõiste reguleerimisala.
Selliste ELi tasandil vastuvõetud meetmete või kohaldatava ELi kohtupraktika puudumisel tuleks asjaomaseid materjale või aineid lugeda endiselt jäätmeteks.
Kaks aastat pärast direktiivi jõustumist peab komisjon esitama ettepaneku, milles määratakse kindlaks keskkonna- ja kvaliteedikriteeriumid, mis peavad olema täidetud, et konkreetsete toodete, materjalide või ainete jäätmeliike saaks käsitada jäätmetena, mis on muutunud sekundaartooteks, -materjaliks või -aineks.
Lisaks peab komisjon viis aastat pärast direktiivi jõustumist määrama kindlaks, kas kompost, täitematerjalid, paber, klaas, metall, vanarehvid ning kasutatud riided võivad samuti olla sekundaartoodeteks, ning millistel tingimustel.
Tootja vastutus
Parlamendiliikmed rõhutavad ka, et tootja või importija peab vastutama jäätmete eest, mis tekivad nende toodete turuleviimise tulemusel .
Seda võib teha muu hulgas kehtestades tootjatele/importijatele tagasivõtukohustuse, kehtestades kohustuse anda avalikult kättesaadavat teavet, millises ulatuses on toode ringlussevõetav, nõudes tootjatelt selliste materjalide ja tootedisaini kasutamist, mis aitavad jäätmeteket vältida või vähendada ning muuta jäätmed vähem kahjulikuks ning luues rajatisi toodete tagasivõtuks ja kõrvaldamiseks vastutustundlikul moel nende kasutusea lõppemisel.
Ohtlikud jäätmed
Saadikud soovivad, et liikmesriigid rakendaksid vajalikud meetmed selle tagamiseks, et ohtlike jäätmete kogumine, tootmine ja transportimine, samuti nende ladustamine ja käitlemine toimuks tingimustes, mis tagavad keskkonna ja inimtervise optimaalse kaitse ning käitlejate, tööstusterritooriumite ja inimeste ohutuse.
Seejuures peavad liikmeriigid tagama, et ohtlike jäätmetega tegelevad asutused ja ettevõtjad ei sega ohtlike jäätmete erinevaid liike ega sega ohtlikke jäätmeid mitteohtlike jäätmetega.
Liikmesriigid peavad ka soodustama ohtlike ühendite eraldamist kõigist jäätmevoogudest enne, kui need jõuavad taaskasutusahelasse.
Muud
Saadikud teevad ettepaneku, et liikmesriigid sätestaksid karistused, mida kohaldatakse direktiivi sätete rikkumise korral , ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks.
Ettenähtud karistused peavad olema tulemuslikud, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Liikmesriigid peavad komisjoni sanktsioonidest teavitama hiljemalt kaks aastat pärast direktiivi jõustumist.
Saadikud ei toetanud komisjoni ettepanekut, et jäätmete põletamist võiks vaadelda kui ringlussevõttu.
Raport toob sisse ka põhimõtte, et kõrvaldamiseks määratud jäätmeid töödeldakse lähimas sobivas rajatises kõige asjakohasemate meetodite ja tehnoloogia abil, et tagada keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge tase.
Parlamendiliikmed soovivad samuti, et komisjon kutsuks ellu jäätmekäitluse nõuandefoorumi, mille ülesandeks oleks esitada arvamusi jäätmekäitluspoliitika väljatöötamise ja jäätmekäitluse tehniliste, majanduslike, halduslike ja õiguslike aspektide kohta, ning töötada välja ühenduse jäätmekäitlusalaste õigusaktide ettepanekuid.
Kuna parlament on oma ettepanekutes palju ambitsioonikam kui nõukogu, on oodata keerulist kaasotsusmenetlust.
Täna läheb osades liikmesriikides 90% jäätmetest prügimäele.
Euroopas keskmiselt võetakse vaid 33% jäätmetest ringkasutusse.
Temaatiline strateegia
Johannes BLOKLAND i (IND/DEM, NL) omaalgatuslikus raportis teevad saadikud terve rea ettepanekuid komisjoni temaatilise strateegia parandamiseks.
Parlamendiliikmed leiavad, et komiteemenetlust tuleks kasutada ainult tehniliste küsimuste puhul ning muudel juhtudel kaasotsustusmenetlust.
Saadikud rõhutavad samuti viieastmelise jäätmehierarhia tähtsust.
Saadikud paluvad komisjonil ka veel esitada erinevaid seadusandlikke ettepanekuid jäätmete ennetamise, uute näitajate, biolagunevate jäätmete jms osas.
Lisaks tehakse ettepanek, et 2015. aastaks ei tohi prügimäele viia paberit, klaasi, tekstiili, plastikut ning metalli, ning neile kategooriatele tuleb luua eraldi tagasikogumissüsteemid.
2020. aastaks ei tohi ringlussevõetavaid jäätmeid enam prügimäel ladustada.
Jäätmete raamdirektiivi läbivaatamine
Caroline F. JACKSON (EPP-ED, UK)
Dokument: A6-0466/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 12.02.2007
Hääletus: 13.02.2007
Jäätmete ringlussevõtu temaatiline strateegia
Johannes (Hans) BLOKLAND (IND/DEM, NL)
Dokument: A6-0438/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 12.02.2007
Hääletus: 13.02.2007 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv jäätmete kohta Euroopa Parlamendi resolutsioon jäätmete ringlussevõtu temaatilise strateegia kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0029 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0030 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Parlament: kliimaalane tegevusetus maksab 5–20% maailma SKTst aastas
2007-02-15 - 15:15
Euroopa Parlament nõuab, et Euroopa Liit säilitaks juhtrolli pärast 2012. aastat rakendatava kliimamuutuste rahvusvahelise raamistiku väljatöötamisel ning oleks seejuures ambitsioonikas.
Saadikud kordavad nõuet, et ELi kliimamuutuse strateegia põhieesmärkideks peab olema globaalse temperatuuri tõusu piiramine 2°Cni üle industriaalühiskonna eelse taseme ning kohustus vähendada 2020. aastaks heitkoguseid 30% võrra 1990. aasta heitkoguste tasemega võrreldes ja 60-80% võrra 2050. aastaks.
Resolutsiooni poolt hääletas kolmapäeval, 14. veebruaril 616, vastu 25 ja erapooletuks jäi 30 saadikut.
Saadikud rõhutavad resolutsioonis tungivat vajadust " võtta kliimamuutusega võitlemiseks konkreetseid meetmeid globaalsel tasandil " ning leiavad, et EL peab seejuures säilitama oma juhtrolli.
Saadikud rõhutavad ka vajadust kiirendada tunduvalt rahvusvahelisi läbirääkimisi 2012. aasta järgse raamistiku üle, et kokkulepe saavutada 2008. aasta lõpuks ja hiljemalt 2009. aastaks.
Parlamendiliikmed leiavad, et ELi kliimamuutuse strateegia peaks rajanema järgmistele põhieesmärkidele:
piirata keskmist globaalse temperatuuri tõusu 2°Cni üle industriaalühiskonna eelse taseme;
kohustuda vähendama üldiselt kõigis tööstusriikides 2020. aastaks heitkoguseid 30% võrra 1990. aasta heitkoguste tasemega võrreldes, et saavutada 2050. aastaks vähendamine suurusjärgus 60–80%.
Parlamendiliikmed avaldavad kahetsust, et komisjoni „energia- ja kliimapakmes” puudub selgus, mis puudutab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki 2020. aastaks.
Nad rõhutavad, et kõigis tööstusriikides on vaja kokku 30% vähendamist, et oleks mõistlikud väljavaated saavutada ELi eesmärk piirata keskmise temperatuuri tõusu 2°Cni.
Saadikud on veendunud, et " EL peab rajama kogu sisepoliitika ja kõik sisemeetmed heitkoguste 30% vähendamise eesmärgile 2020. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes " ning nad usuvad, et rahvusvahelisel tasandil kokkuleppe saavutamiseks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks 30% võrra kõikides tööstusriikides peab Euroopa Liit keskenduma mitte ainult keskkonnapoliitikale, vaid ka välispoliitikale ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikale ning valmisolekule muuta energia- ja teiste loodusressursside nõudlust.
Saadikud leiavad, et rahvusvahelisel tasandil võrdsete tingimuste tagamiseks peaksid komisjon ja liikmesriigid kaaluma tööstusriikide siduvate heitkoguste eesmärkide täiendamiseks valdkondade eesmärkide seadmist energiamahuka eksporditööstuse jaoks riikides, kellel ei ole siduvaid heitkoguste vähendamise kohustusi.
Nad soovivad ka, et komisjon ja liikmesriigid hoiaks ära rohkesti energiat ja loodusressursse tarbiva tegevuse ja tehnoloogia viimist vähemarenenud riikidesse, kus sama tegevus põhjustab võib-olla suuremaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid.
Parlamendiliikmed rõhutavad, et energiatõhususe abil võib heitkoguseid vähendada ning komisjonil ja liikmesriikidel palutakse rakendada auahneid meetmeid ja eesmärke ning uurida võimalust ületada komisjoni pakutud 20% vähendamise eesmärk.
Ettepanekut seada siduv eesmärk suurendada taastuvenergia osakaalu ELi energialiikide seas 2020. aastaks 20%ni peavad saadikud heaks lähtepunktiks, kuid seda tuleks nende arvates suurendada 25%ni.
Lisaks nõuavad nad, et komisjon teeks liikmesriikidele ettepaneku esitada lisaks üldisele eesmärgile ka valdkondade eesmärgid taastuvenergia osas, võttes sealjuures arvesse riikide erinevat olukorda.
Raportis avaldatakse ka arvamust, et hästi tasakaalustatud siseriiklike maksu- ja lõivusüsteemidega saab energiatõhusust liikmesriikides suurendada ja hoida ära ebavajalikku energiatarbimist.
Lisaks palutakse komisjonil ja liikmesriikidel uurida võimalust kehtestada kogu ELi hõlmav maksusüsteem, mille eesmärk on edendada süsinikuühendite madalate heitkogustega majandust ning mis ergutab selleks parimate võimalike tehnoloogiate ja tootmisprotsesside kasutamist ning säästvamaid tarbimisviise.
Saadikud märgivad, et tegevusetusel on majanduslikud, sotsiaalsed ja tervishoiualased kulud: tegevuse puudumine põhjustaks kahju, mis vastab 5–20%le maailma SKTst aastas, samas kui mõistliku kliimapoliitika ja puhastesse tehnoloogiatesse investeerimise kulusid hinnatakse 0,5–1%le maailma iga-aastasest SKTst kuni 2050. aastani, arvestamata kaasnevat kasu keskkonnale ja tervisele.
Parlamendi resolutsioon on vastuseks komisjoni jaanuarikuisele ettepanekule integreeritud energia- ja kliimamuutuste paketi kohta.
Arutelu: 31.01.2007
Hääletus: 14.02.2007 Euroopa Parlamendi resolutsioon kliimamuutuse kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0038 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Majandus ja rahandus
Energiahinna tõus nõuab investeeringuid energia infrastruktuuri ja energiatõhususse
2007-02-15 - 15:15
Kui Euroopa tahab säästa oma majandust energiahinna tõusu negatiivsete tagajärgede eest, peab ta tegutsema kohe, leiab parlament vastu võetud raportis.
Saadikud märgivad, et kui meetmeid kohe ei võeta, suureneb Euroopa sõltuvus energia impordist tänaselt 50%lt 71%le aastal 2030.
Seetõttu vajavad energia infrastruktuur ja energiavarustus eelseisvatel aastatel ülisuuri investeeringuid, samuti tuleb suurendada energiatõhusust.
Manuel António dos SANTOS e (PSE, PT) raportis märgitakse, et praegune naftahinna tõus on oma ulatuselt võrreldav tõusudega, mis toimusid 1970ndate aastate keskpaigast 1980ndate keskpaigani.
Samas oli varasem hinnatõus põhjustatud pakkumisest ja oli seega ajutine, praeguse hinnatõusu puhul etendab aga olulist osa kiiresti kasvav nõudlus, ning sellest tulenevalt on hiljutine hinnatõus alalise iseloomuga.
Hinnatõus mõjutab eelkõige kõige vaesemaid
Parlamendiliikmed rõhutavad, et naftahinna tõusud avaldavad ELile, kelle nafta import ületab eksporti, reaalset mõju, vähendades SKT kasvu, investeeringuid ja tööhõivet ning suurendades inflatsioonisurvet ja tõstes intressimäärasid.
Nad väljendavad ka tõsist muret tõusnud elamis-, kütte- ja transpordikulude sotsiaalse mõju pärast eriti nendele elanikkonnarühmadele, kes on madala sissetulekuga, vaesed või sotsiaalselt kaitsetud.
Saadikud nõuavad, et liikmesriigid võtaksid sobivad meetmed, et tagada nimetatud teenuste taskukohasus ja kättesaadavus olenemata naftahinna tõusust.
Naftahinna tõusust on kõige enam mõjutatud transpordisektor, mille osa kogu ELi naftatarbimises on 56%, ning elamumajandussektor, samas kui teised sektorid on naftast sõltumist edukalt vähendanud energiatõhususe parandamise ja teiste kütuseliikide kasutuselevõtu abil.
Parlamendiliikmed nõuavad, et ELi üldstrateegia abil lõpetataks järk-järgult fossiilkütuse kasutamine transpordisektoris, mis tooks kaasa ELi naftasõltuvuse vähenemise ja keskkonnasäästliku energia üha laialdasema kasutamise.
Saadikud märgivad ka, et energia siseturg tuleb välja kujundada ja et siseriiklikel energiaturgudel tuleb tagada õiglased energiahinnad.
Seejuures on eriti oluline üksteisest eraldada tarnimine ja infrastruktuur.
Vaja on "ülisuuri investeeringuid"
Raportis juhivad parlamendiliikmed tähelepanu sellele, et " eelseisvatel aastatel vajavad energia infrastruktuur ja energiavarustus ülisuuri investeeringuid " ning et vaja on kogu ühendust hõlmavat põhjalikku arutelu erinevate energiaallikate kohta.
Komisjonil ja nõukogul palutakse koostada üksikasjalik kava ELi sõltuvuse vähendamiseks nafta impordist ja suuna võtmiseks puhtale energiale.
Samuti nõutakse meetmete võtmist energiatõhususe parandamiseks, mis on " kõige odavam võimalus vähendada süsinikdioksiidi heitmeid ja suurendada energiavarustuse kindlust ".
Selliste siirete soodustamiseks soovitavad saadikud kasutada maksupoliitikat; ka paluvad nad komisjonil ja liikmesriikidel lisada riigihangete valikukriteeriumidesse kõrge energiatõhususe tase.
Raportis nõutakse lisaks ELi ühtse kriisiabisüsteemi väljatöötamist varustuskindluse tagamiseks, suurendades ELi minimaalseid naftavarusid 90lt tarbimispäevalt 120 tarbimispäevani ja luues minimaalsed gaasivarud vähemalt 90ks päevaks.
Saadikud avaldavad arvamust, et USA eeskujul Euroopa nafta ja naftasaaduste varude ning nende impordi ja ekspordi iganädalane tooteliikide kaupa avaldamine annab parema ülevaate maailmaturule avaldatavast survest, näitab Euroopa tarbimise taset, vähendab turu korraldajate orientatsiooni Ameerika varudele ja aitab seeläbi vähendada naftahinna kõikumist.
Manuel António dos SANTOS (PSE, PT)
Dokument: A6-0001/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 15.02.2007
Hääletus: 15.02.2007 Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET#
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
Naiste õigused / Võrdsed võimalused
Naiste õigused Türgis: vaja on reaalseid edusamme
2007-02-15 - 15:15
Parlament leiab teisipäeval, 13. veebruaril vastu võetud raportis, et Türgi "naiste õigusi puudutav õiguslik raamistik on üldiselt rahuldav, kuid on seisukohal, et selle rakendamine on endiselt puudulik".
Saadikud rõhutavad, et inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste austamine on ELi liikmelisuse "conditio sine qua non".
Raporti poolt hääletas 522, vastu 15 ja erapooletuks jäi 53 saadikut.
Emine BOZKURT i (PSE, NL) märkis oma kõnes: " Türgis on 40 miljonit naist.
Nad tahavad saada võimaluse ennast arendada ja luua enda jaoks parema olukorra.
Minu raport üksi seda ei saavuta, aga see on vahendiks naistele ja naisliikumisele Türgis, et nõuda oma õiguseid tagasi oma abikaasadelt ja ka isadelt, Türgi valitsuselt, aga ka Euroopa Liidult ."
Vastu võetud omaalgatuslikus raportis naiste rolli kohta Türgi ühiskondlikus, majandus- ja poliitilises elus märgitakse, et Türgi ja Euroopa Liidu vaheliste ühinemisläbirääkimiste sisuline osa on alanud, ent avaldatakse " kahetsust, et viimasel aastal on ümberkujundused Türgis aeglustunud ja et ebakohad naiste õiguste vallas püsivad ".
Saadikud kordavad seetõttu oma nõudmist Türgile - " täielikult ja tulemuslikult rakendada ühenduse õigustikku naiste õiguste valdkonnas, eriti riigi vaesemates piirkondades ".
Seadusandluse rakendamine
Parlamendiliikmed nõuavad, et Türgi valitsus kiirendaks naiste õigusi käsitlevate uute õigusaktide rakendamist, et tagada, et need on täielikult kooskõlas ühenduse õigustiku nõudmistega ja et neid praktikas tõhusalt rakendatakse.
Kuigi saadikud tunnustavad, et uus karistusseadustik (jõustus juunis 2005) suurendab tunduvalt naiste põhiõigusi, juhivad nad tähelepanu sellele, et samas on tehtud (edutuid) katseid naiste õiguste alaseid õigusakte kehtetuks tunnistada.
Parlamendiliikmed taunivad seda, et Türgi kagupiirkondades tüdrukuid sündimisel ei registreerita ning et see takistab võitlust sundabielude ja aukuritegude vastu, kuna ohvritel ei ole ametlikku identiteeti.
Nad nõuavad seetõttu tungivalt, et Türgi jätkaks kõigi vajalike meetmete võtmist tagamaks, et kõik lapsed Türgis registreeritakse sündimisel.
Andmete kättesaadavus
Saadikud märgivad, et ikka puuduvad täpsed andmed naiste olukorra kohta Türgis ja et olemasolevad andmed ei hõlma veel kõiki naiste olukorra, rolli ja õigustega seotud probleeme.
Nad väljendavad sellega seoses heameelt 2007. aasta algul Türgi Riikliku Statistikainstituudi käivitatud algatuse üle esitada ühiskonna-, kultuuri- ja majanduselu „soolist statistikat” ja sealhulgas andmeid soolise palgaerinevuse kohta.
Naistevastase vägivallaga võitlemine
Parlamendiliikmed mõistavad raportis hukka " naistevastased vägivallateod, sealhulgas aumõrvad, koduvägivalla, sundabielud ja polügaamia ".
Türgi valitsust ning Euroopa Komisjoni kutsutakse üles võitlema vägivalla vastu üldiselt ja eriti aukuritegude vastu ning looma eriotstarbelisi suure turvalisusega varjupaiku.
Saadikud rõhutavad süstemaatilise juurdluse ja tõhusa karistamise olulisust ning seetõttu politsei- ja õigusasutuste soolise võrdõiguslikkuse küsimustes ning vägivallavastase võitluse alal koolitamise tähtsust.
Türgi asutusi kutsutakse üles looma liite kõigi kodaniku-, sotsiaalsete või usuliste rühmitustega ühiskonnas, et algatada eelkõige noortele suunatud kampaaniaid, suurendamaks teadlikkust, et naiste ja laste vastu suunatud vägivald on tõsine inimõiguste rikkumine, ja loomaks vastumeelsust vägivalla kõigi vormide suhtes.
Naised poliitikas
Raportis märgitakse, et naiste osalemine Türgi poliitikas on liiga väike ning et on hädavajalik, et võimu ja otsustamisega seotud ametikohtadel leiduks eeskuju andvaid naisi.
Saadikud toovad esile, et naistevastast diskrimineerimist saab mõnikord kõige paremini parandada ajutiste positiivse diskrimineerimise meetmetega.
Türgi erakondadel soovitatakse tungivalt, et nad alates 2007. aasta valimistest lisaksid valimisnimekirjadesse rohkem naiskandidaate.
Võrdõiguslikkus hariduses ning tööturul
Saadikud avaldavad muret komisjoni märkuse üle, et naised on diskrimineerimise vastu endiselt vähe kaitstud, seda muu hulgas puuduliku hariduse ja kõrge kirjaoskamatuse määra tõttu riigis.
UNICEFi hinnangul ei saa igal aastal 600 000–800 000 tütarlast, kes on jõudnud koolikohustuslikku ikka, käia koolis kas sellepärast, et nende perekonnad takistavad neid, või logistiliste raskuste tõttu.
Saadikud kutsuvad Türgi valitsust seetõttu üles tagama soolist võrdõiguslikkust juurdepääsul haridusele ja tööturule, seda eriti kagupiirkondades.
Naiste tööhõivemäär Türgis on alla 25%, mis on väga madal võrreldes EL-25 keskmisega (55%).
Saadikud märgivad lõpetuseks, et nad kavatsevad korrapäraselt hinnata Türgi edusamme naiste õiguste vallas lisaks komisjoni iga-aastasele eduaruandele ja samas sellega seostatuna ning mõõta Türgi edusamme naiste õiguste vallas vastavalt eduaruandes seatud lähtepunktidele.
Parlament võttis esimese resolutsiooni naiste rolli kohta Türgis vastu 2005. aasta juulis.
Emine BOZKURT (PSE, NL)
Dokument: A6-0003/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 12.02.2007
Hääletus: 13.02.2007 Euroopa Parlamendi resolutsioon naiste rolli kohta Türgi ühiskondlikus, majandus- ja poliitilises elus Euroopa Parlamendi resolutsioon naiste rolli kohta Türgis (juuli 2005)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0031 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0287 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
Väliskaubandus / Rahvusvaheline kaubandus
Saadikud toetavad erakorralise finantsabi andmist Moldovale
2007-02-15 - 15:15
Parlament toetab erakorralise makromajandusliku finantsabi andmist Moldovale kuni 45 miljoni euro ulatuses, leevendamaks riigi kaubavahetus- ja jooksevkontobilansi halvenemist.
Parlamendiliikmed seavad tingimuseks, et Moldova suurendaks riigi rahanduse läbipaistvust, täidaks Rahvusvahelise Valuutafondi soovitusi, rakendaks naabruspoliitikas sätestatud reforme ning tagaks inimõiguste ja demokraatia kaitse.
Erakorralist finantsabi antakse Moldovale seoses tema kaubavahetus- ja jooksevkontobilansi olulise halvenemisega pärast energiahindade tõusu ning Venemaa-poolse embargo kehtestamist Moldova veinidele ning piiritusjookidele (veinitööstus moodustab 25% Moldova SKTs ning 80% toodangust eksporditi varem Venemaale).
Finantsabi eesmärgiks on toetada Moldova maksebilansi tasakaalustamist ning võimaldada valitsuse majandusprogrammi rakendamist.
Finantsabi antakse kahe aasta jooksul kolmes jaos, ning kokku maksimaalselt 45 miljonit eurot.
Saadikud rõhutavad, et tegemist on erakorralise meetmega.
Abi andmisele seavad saadikud järgmised tingimused:
riigi rahanduse läbipaistvuse suurendamine ja jätkusuutlikkuse parandamine;
makromajanduslike ja eelarvealaste prioriteetide kohaldamine, mida toetab Rahvusvaheline Valuutafond;
ELi ja Moldova vahelises Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas määratletud reformide rahuldav rakendamine;
täielik rahvusvaheliste demokraatlike ja inimõiguste alaste standardite järgimine, sealhulgas vähemuste ning õigusriigi aluspõhimõtete austamine.
Raportöör rõhutab siiski, et makromajandusliku finantsabi taolist olulist instrumenti ei saa käsitleda lihtsalt „erakorralisena”.
Seetõttu on tema arvates lubamatu, et taolisel instrumendil puudub alaline õiguslik alus ning et see tugineb jätkuvalt nõukogu ühekordsetele otsustele iga ettevõtmise kohta eraldi.
Ta märgib, et läbipaistvuse, aruandekohusluse, järelevalve ja aruandlussüsteemide parandamiseks tuleb kaasotsustamismenetluse alusel vastu võtta makromajanduslikku finantsabi käsitlev raammäärus.
Béla GLATTFELDER (EPP-ED, HU)
Dokument: A6-0013/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 14.02.2007 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldovale
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0033 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Ülejäänud hääletustulemused:
2007-02-15 - 15:15
Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid.
Teisipäev, 13. veebruar 2007
Toorpuidu liigitus
Arlene McCARTHY (PSE, UK)
Dokument: A6-0017/2007
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Hääletus: 13.02.2007
Arlene McCARTHY (PSE, UK) raport võeti vastu 570 poolt- ja 7 erapooletu häälega.
Vastu ei olnud keegi.
Riiklikud ehitustöölepingud
Arlene McCARTHY (PSE, UK)
Dokument: A6-0018/2007
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Hääletus: 13.02.2007
Arlene McCARTHY (PSE, UK) raport võeti vastu 567 poolt-, 18 vastu- ja 14 erapooletu häälega.
Ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (programm Herakles II)
Herbert BÖSCH (PSE, AT)
Dokument: A6-0002/2007
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Hääletus: 13.02.2007
Herbert BÖSCHi (PSE, AT) raport võeti vastu.
Finantsmääruse rakenduseeskirjade muutmine
Ingeborg GRÄSSLE (EPP-ED, DE), Borut PAHOR (PSE, SI)
Dokument: A6-0007/2007
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 13.02.2007
Ingeborg GRÄSSLE (EPP-ED, DE), Borut PAHORi (PSE, SI) raport võeti vastu.
Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)
Frieda BREPOELS (EPP-ED, BE)
Dokument: A6-0021/2007
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***III)
Arutelu: 12.02.2007
Hääletus: 13.02.2007
Frieda BREPOELSi (EPP-ED, BE) raport võeti vastu.
Kolmapäev, 14. veebruar 2007
Tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks
Rosa MIGUÉLEZ RAMOS (PSE, ES)
Dokument: A6-0476/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 14.02.2007
Rosa MIGUÉLEZ RAMOSi (PSE, ES) raport võeti vastu.
Triivvõrgud
Rosa MIGUÉLEZ RAMOS (PSE, ES)
Dokument: A6-0014/2007
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 14.02.2007
Rosa MIGUÉLEZ RAMOSi (PSE, ES) raport võeti vastu 663 poolt, 17 vastu- ja 10 erapooletu häälega.
ÜPP raames tehtavate otsemaksete vabatahtlik ümbersuunamine
Lutz GOEPEL (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0009/2007
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 13.02.2007
Hääletus: 14.02.2007
Lutz GOEPELi (EPP-ED, DE) raport võeti vastu 572 poolt-, 65 vastu- ja 16 erapooletu häälega.
Kontrollikoja eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu kohta
Margarita STARKEVIČIŪTĖ (ALDE, LT)
Dokument: A6-0022/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Hääletus: 14.02.2007
Margarita STARKEVIČIŪTĖ (ALDE, LT) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Euroopa raadiospektripoliitika suunas
Fiona HALL (ALDE, UK)
Dokument: A6-0467/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 13.02.2007
Hääletus: 14.02.2007
Fiona HALLi (ALDE, UK) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Neljapäev, 15. veebruar 2007
Aktsionäride hääleõigused
Klaus-Heiner LEHNE (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0024/2007
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 15.02.2007
Hääletus: 15.02.2007
Klaus-Heiner LEHNE (EPP-ED, DE) raport võeti vastu.
Eelarvetoetus arengumaadele
Michael GAHLER (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0005/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.02.2007
Hääletus: 15.02.2007
Michael GAHLERi (EPP-ED, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Ebaseaduslik kalapüük
Marie-Hélène AUBERT (Verts/ALE, FR)
Dokument: A6-0015/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.02.2007
Hääletus: 15.02.2007
Marie-Hélène AUBERTi (Verts/ALE, FR) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanek - Riiklikud strateegiadokumendid - Malaisia, Brasiilia ja Pakistan
Dokument: B6-0067/2007
Hääletus: 15.02.2007
Resolutsiooni ettepanek võeti vastu.
Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised
Jan ANDERSSON (PSE, SE)
Dokument: A6-0008/2007
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 14.02.2007
Hääletus: 15.02.2007
Jan ANDERSSONi (PSE, SE) raport võeti vastu.
Veinituru ühine korraldus
Katerina BATZELI (PSE, EL)
Dokument: A6-0016/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Hääletus: 15.02.2007
Katerina BATZELI (PSE, EL) omaalgatuslik raport võeti vastu 484 poolt-, 129 vastu ja 24 erapooletu häälega.
Terrorismivastase võitluse välismõõde
Luis YAÑEZ-BARNUEVO GARCÍA (PSE, ES)
Dokument: A6-0441/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Hääletus: 15.02.2007
Luis YAÑEZ-BARNUEVO GARCÍA (PSE, ES) omaalgatuslik raport võeti vastu 500 poolt-, 53 vastu- ja 51 erapooletu häälega.
2007. aasta majanduspoliitika üldsuunised
Hans Udo BULLMANN (PSE, DE)
Dokument: A6-0012/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.02.2007
Hääletus: 15.02.2007
Hans Udo BULLMANNi (PSE, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu 480 poolt-, 60 vastu- ja 25 erapooletu häälega.
Resolutsiooni ettepanekud - Olukord Darfuris
Dokument: RC B6-0068/2007, B6-0068/2007, B6-0069/2007, B6-0070/2007, B6-0071/2007,
B6-0072/2007
Arutelu: 14.02.2007
Hääletus: 15.02.2007
Resolutsiooni ettepanekud võeti vastu.
EIP aastaaruanne (2005)
Cristóbal Ricardo MONTORO ROMERO (EPP-ED, ES)
Dokument: A6-0011/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 15.02.2007
Hääletus: 15.02.2007
Cristóbal Ricardo MONTORO ROMERO (EPP-ED, ES) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET#
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208BRI02878 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
