7.12.2005
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
arutelu lõpul komisjoni avalduse kohta
vastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 2
Esitaja(d): Monica Frassoni, Daniel Marc Cohn-Bendit ja Pierre Jonckheer
fraktsiooni Verts/ALE nimel
Komisjoni 2006. aasta õigusloome- ja tööprogramm
Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 2006. a õigusloome- ja töökava kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse komisjoni 2006. a õigusloome- ja töökava ( KOM(2005)531 ) "Euroopa kogu potentsiaali rakendamine";
–
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,
A.
arvestades, et komisjoni õigusloome- ja töökavas ei ole säästlikkus prioriteetide hulgas;
B.
arvestades, et arutelu Euroopa tuleviku üle on olulise tähtsusega taastamaks usaldus demokraatliku ja hästi toimiva Euroopa Liidu suhtes, mis on oma kodanike, nende murede ja tuleviku teenistuses;
C.
arvestades, et lisaks "eurooplastele vajamineva poliitika elluviimisele" võib ELi demokraatlikumaks ja läbipaistvamaks muutmisel rakendada erinevaid meetmeid;
D.
arvestades, et probleemid nagu parem õigusloome, lihtsustamine ja komitoloogia on tihedalt omavahel seotud ning vajavad kõikide institutsioonide ühist lähenemist, et oleks tagatud demokraatlik otsustamine, järelevalve ja kontroll ning, mis arvestaks võrdselt majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõõdet,
I.
Õigusloome- ja töökava üldine heakskiitmine
A.
Säästlik areng ja inimareng Euroopas ja maailmas
1.
Kahetseb, et säästlik areng ei ole üldeesmärgina prioriteetide hulgas ning sellega pole piisavalt arvestatud õigusloome- ja töökava üksikutes ettepanekutes; nõuab, et säästva arengu strateegia peaks olema põhjalikult lõimitud komisjoni töökavasse ning säästva arengu kolme sammast (keskkond, majandus- ja sotsiaalpoliitika) tuleb käsitleda integreeritult, Lissaboni ja Gothenburgi strateegiate võrdselt tähtsate, vastastikku sõltuvate valdkondadena;
2.
avaldab sellega seoses kahetsust, et kuigi komisjon tunnistab vajadust saavutada edasiminek rahvusvahelistel läbirääkimistel, mis käsitlevad Kyoto protokolli pärast 2012. aastat ning vajadust võtta ühenduse tasandil meetmeid kasvuhoonegaaside tootmise piiramiseks
– ei esita komisjon Euroopa Parlamendi korduvatele palvetele vaatamata, siduvaid meetmeid sõidukite heitkoguste probleemi lahendamiseks;
– ei pea komisjon kinni ökoprojekteerimise direktiivist lähtuvast kokkuleppest, mille eesmärgiks on viivitamatult jätkata elektriliste seadmete keskkonnamõju ja energiakasutuse vähendamist tagavate rakendusmeetmetega;
– lennundusheidete probleemi käsitledes viitab komisjon ainult ajale pärast 2012. aastat, samas kui lennundusheiteid käsitlev esialgne heitkogustega kauplemise süsteem on vajalik juba 2008.-2012. aastaks ning paralleelselt tuleb uurida lennunduse mõju kliimale;
– kliimamuutustega võitlemisega seoses ei ole veel mainitud petrooleumi maksu;
– Natura 200 võrgustikule ei ole ette nähtud õigusloomealast tegevust või kindlat rahastamist;
3.
loodab, et Hampton Court´is toimunud mitteametlikul Euroopa Ülemkogul esilekerkinud uus konsensus, mis tunnistab taastuvenergia, energiatõhususe ja energiasäästmise märkimisväärset tähtsust ei jää üksnes jutuks ning nõuab, et komisjon esitaks tõeliselt euroopaliku energiapoliitika 2006. aasta kevadiseks tippkohtumiseks, pidades silmas ülalmainitud põhimõtteid; märgib, et taastuvenergia, energiatõhusus ja energiasäästmine ei ole olulised ainult tervise ja keskkonna halvenemise peatamise seisukohast, vaid edendavad ka innovatsiooni ning aitavad kaasa piirkondlikule ja riiklikule arengule, kaubandusvõimalustele ning töökohtade loomisele, mis on olulised elemendid Euroopa majanduse ja ühiskonna "moderniseerimisel";
4.
Tervitab mobiilsusele pühendatud temaatilise aasta algatust; rõhutab, et tööjõu vaba liikumine on üks põhivabadus ning kõigil ELi kodanikel peaks olema võimalus seda õigust kasutada; ootab, et komisjon toetaks neid liikmesriike, kes soovivad kaotada uutele liikmesriikidele kehtivad üleminekuperioodi piirangud seoses tööjõu vaba liikumisega; teeb ettepaneku, et plaan D näeks ette tööjõu vaba liikumise kui asutamislepinguga tagatud vabaduse; tervitab meeste ja naiste võrdõiguslikkuse üksikasjalikku kava käsitlevat teatist, kuid ootab sarnast üksikasjalikku kava kõikide artiklis 13 mainitud diskrimineerimisvastaste valdkondade puhul;
5.
usub, et vabadus ja julgeolek on teineteist vastastikku tugevdavad eesmärgid, arvestades et julgeolek sõltub kodanike vabaduse tasemest ning vabadus sõltub kodanike julgeoleku tasemest; avaldab seetõttu kahetsust, et komisjoni õigusloome- ja töökava keskendub peamiselt julgeolekualasele lähenemisviisile (terrorismivastane võitlus), mille eesmärk on tugevdada õiguskaitseorganite koostööd ja parandada teabe, k.a isikuandmete vahetust; avaldab muret seoses andmete säilitamise põhimõttega ja seoses uue ettepanekuga, mis käsitleb ELi erinevate andmebaaside koostalitust;
6.
kritiseerib komisjoni lähenemisviisi õigusaktidele ja poliitikale, mis peaksid aitama saavutada konkurentsivõimet maailmatasandil, selle asemel et pöörata tähelepanu piirkondade, ettevõtete ja loodusvarade säästva haldamisega seotud inimeste teatud tugevatele ja nõrkadele külgedele; juhib tähelepanu vajadusele vaadata üle olemasolevad reformide strateegiad sektorites, mis tegelevad säästva kasutuse ja loodusvarade säilitamisega (põllumajandus, kalandus ja loodushoid);
7.
nõuab, et komisjon edendaks WTO reformi, et asetada säästlikkus esikohale ja likvideerida igasugused eksporditoetused, mis takistavad arenguriikide majanduse arengut ning kutsub ELi üles laiendama eri- ja diferentseeritud režiimi ning pakkuma arengumaadele strateegiat kaitsmaks nende põllumajandust kuni isemajandamiseni, et tagada väiketalupidajatele piisav sissetulek, suurendada kohalikku tootmist, tagada toiduainetega kindlustatus ning jätkata turgude valikulise avamisega, nagu seda on tehtud Euroopas;
8.
nõustub komisjoniga, et julgeolekut ja stabiilsust saab tagada ainult konflikti algpõhjustega tegeledes; rõhutab, et konfliktide ennetamine peab olema Euroopa Liidu välistegevuse peamine eesmärk; usub, et Euroopa Liidu "täielikku suutlikkust (ülemaailmseks) tegutsemiseks" ei ole võimalik saavutada ilma kriisisekkumise oskusteta; kordab seetõttu vajadust moodustada Euroopa tsiviilotstarbeline rahukorpus, mille puhul arvestatakse täielikult kohalike osalejate ja riikideväliste ühenduste võimalustega;
9.
tuletab meelde, et 2006. aasta peamine õigusalane väljakutse on mitmete õigusloomekavade vastuvõtmine koos ettepanekutega 2007.-2013. a finantsperspektiiviks, eelkõige ühtekuuluvuspoliitikat - pidades silmas solidaarsust uute liikmesriikidega - maaeluarengut, haridust ja kultuuri, teadusuuringuid ja arengu ning välissuhteid käsitlevad ettepanekud ja inimõiguste tegevusega seotud erivahendi vastuvõtmine;
B.
Demokraatia, dialoog, arutelu
10.
võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni plaan D demokraatia, dialoogi ja arutelu kohta, kuid mõistab hukka tõsiasja, et komisjon ei ole võtnud poliitilist juhtkohta põhiseaduse päästmise kampaanias; kutsub komisjoni üles mitte ainult edastama oma kommunikatsioonistrateegiat vaid näitama ka otsustavat poliitilist tahet aidata liidul jõuda välja praegustest põhiseadust tabanud raskustest;
11.
märgib, et sõltumata/ilma et see piiraks Euroopa tulevikku käsitlevat arutelu, on võimalik võtta mitmeid meetmeid muutmaks Euroopa Liit läbipaistvamaks, demokraatlikumaks ja vastutavamaks, kui komisjon ja Euroopa Parlament suudaksid koos nõukogu veenda:
∙ nõukogu õiguslooja rolli korral kutsuda kokku nõukogu avalikud istungid;
∙ parandada juurdepääsu dokumentidele;
∙ parandada koostööd liikmesriikide parlamentidega, et aidata kaasa ja suurendada järelevalvet Euroopa probleemide korral riiklikul tasandil, nt õigusloome lisandväärtuse hindamine, rakendusmeetmed, poliitilised algatused ja meetmed Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil (lähemuspõhimõte), samaaegselt tagades piisava läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli ning ühtekuuluvuse, poliitiliste eesmärkide tõhususe ja mõjususe ning nende eesmärkide saavutamise vahendid, sealhulgas ühenduse õiguse rakendamise;
12.
nõuab, et komisjon tugevdaks Euroopa demokraatiat, rakendades kodanike algatusi käsitlevaid sätteid, nagu näeb ette Euroopa põhiseaduse leping;
13.
tervitab Euroopa läbipaistvuse algatust, kuna selle eesmärgiks on pakkuda rohkem läbipaistvust ja andmeid dokumentide avaliku registri, ekspertrühmade koostamise, komitoloogiakomiteede ja ELi toetuste saajate kohta, kuid samas kahetseb, et komisjon ei ole käivitanud algatust dokumentidele juurdepääsu ja komitoloogia eeskirjade läbivaatamiseks;
C.
Parem õigusloome, lihtsustamine, komitoloogia
14.
märgib, et parema reguleerimise eesmärk on õigusaktide ümberstruktureerimine ja kodifitseerimine, et nad oleksid kergemini ligipääsetavad ja mõistetavamad, mitte aga õigusloome olemuse muutmine, kuna see puudutaks parlamendi õiguslooja eesõigust; tuletab meelde, et parlament peab olema täielikult kaasatud lihtsustamiseks mõeldud õigusaktide, ajakava koostamise ning õigusakti mõju hindamise meetodi valimisse;
15.
rõhutab, et lihtsustamine ei tohiks viia vastu võetud õigusaktide, eriti kaasotsustamisel vastu võetud õigusaktide eesmärkidest kõrvale hoidmiseni, samuti vähendada inimeste tervise ja keskkonnakaitse taset; tuletab meelde, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 6 kohustab komisjoni integreerida keskkonnakaitse kõikidesse ühenduse poliitikavaldkondadesse, mõistetesse ja meetmetesse ning seega on komisjonil eriline kohustus võtta arvesse oma õigusloomealaste ettepanekutega kaasnevat mõju keskkonnale;
16.
leiab, et parlamendi õigused lähtuvalt komitoloogiast ja lihtsustamisest on tihedalt omavahel seotud ning sellega seose kritiseerib tugevalt komisjoni katseid lükata poliitilised otsused komitoloogia menetlusse; tuletab meelde, et parlament soovib komitoloogia menetluste ülevaatamist, et tagada võrdsus nõukoguga seoses järelevalve ja tagasikutsumisega;
II.
Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi poliitikaeesmärkide ettepanekute üksikasjalik heakskiitmine
Majandus
17.
on arvamusel, et makromajanduspoliitika komplekssed suunised, mikromajanduslikud reformid ning tööhõive on olulised vahendid säästva arengu ja kvalitatiivse kasvu saavutamisel; tuletab meelde, et võrdset tähelepanu tuleks osutada Lissaboni kolmele sambale ning konkurentsivõimet ei tohiks arendada sotsiaalsete või keskkonnaalaste standardite arvelt;
18.
tervitab komisjoni ettepanekuid siseturu maksusüsteemi parandamise kohta ning eriti komisjoni valmisolekut parandada võitlust maksupettusega; kahetseb siiski, et puuduvad algatused Philip Morrisega sõlmitud kokkuleppest tulenevate rahaliste vahendite kasutamiseks, mis on mõeldud pettusega võitlemise programmidele; tuletab meelde, et toimiv makromajanduslik keskkond peab sisaldama maksureformi, mis nihutab maksukoormuse tööjõult keskkonna olukorra halvenemise põhjustajatele, ühtlasi muutes alalise tööhõive atraktiivsemaks;
19.
nõustub komisjoniga, et tuleks tugevdada VKEde suutlikkust luua uusi töökohti; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata VKEde juurdepääsu hõlbustamisele nii teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendale raamprogrammile kui ka konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammile, eesmärgiga võimaldada neile olemasolevate innovatsioonivõimaluste maksimaalset kasutamist teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas; kordab, et on vaja arendada ettevõtete rohelist maksustamist, eesmärgiga suurendada innovatiivseid investeeringuid ning soodustada uurimis- ja arendustegevust ja keskkonnakaitset kooskõlas Lissaboni strateegiaga; soovitab, et komisjon toetaks senisest enam vaba ja avatud tarkvara arendamist 2010. aastani ulatuva Euroopa infoühiskonna strateegia raames;
Energia
20.
toetab energiatõhususe parandamise tegevuskava vastuvõtmist ja rakendamist, millega kaasnevad õigusloome ettepanekud, mille eesmärgiks on muuta EL 2020. aastaks maailma kõige energiatõhusama majandusega alaks; nõuab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb püstitada ranged siduvad sihtmärgid; sellega seoses kutsub komisjoni üles esitama konkreetset elamumajandust käsitlevat tegevuskava, mis suurendaks energiatõhusust olemasolevates hoonetes ja toetaks uute ehitistena nullenergiakuluga või madala energiakuluga maju; nõuab, et ehitiste direktiivi reguleerimisala laiendatakse 200 ruutmeetristele olemasolevatele ehitistele;
21.
ootab põnevusega komisjoni biomassi ja biokütust käsitlevat tegevuskava; rõhutab veelkord vajadust suurendada ELis kütmisel ja jahutusel kasutatava taastuva energia osakaalu praeguselt 10%-lt tasemeni, mis võimaldaks 2020. aastaks 25% ELi kogu energiatarbimisest muuta taastuval energia põhinevaks; kutsub komisjoni üles täiendama taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat käsitlevat direktiivi 2001/77/EÜ nii riiklike kohustuslike eesmärkidega aastaks 2020 kui ka biokütust käsitleva direktiiviga, arvestades iga biokütuse „hällist hauani” analüüsil põhinevate hinnangute ja arvutuste kohast mõju kliimamuutustele, ning luua biokütust kasutavate sõidukiparkide loomiseks soodsad tingimused;
Transport
22.
ootab, et komisjon oma üldises hinnangus valgele raamatule tulevase ühise transpordipoliitika kohta aastani 2010 arutleks transpordi vältimise ja parema ümbersuunamise üle auto- ja õhutranspordilt säästlikumatele transpordiliikidele, eriti tundlikes mägi- ja linnapiirkondades, kaaluks hoolikalt avalike teenuste arendamist transpordivaldkonnas, tunnistaks tegelike kulude põhimõtte esmatähtsaks küsimuseks maanteevedudel (eurovignette) ja õhutranspordis (petrooleumi maksustamine), samuti lennujaamamaksude kohaldamisel, ning toetaks oma poliitikas kiiruse- ja alkoholipiirangute rangemaks muutmist, et vähendada maanteeõnnetustes hukkunute hulka 2010. aastaks 50% võrra;
23.
meenutab komisjonile asutamislepingu artiklit 6, mis ütleb, et transpordisektorisse tuleb integreerida keskkonnakaitse ja säästva arengu nõuded, ning kutsub komisjoni esitama tegevuskava kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks auto- ja õhutranspordisektoris;
24.
rõhutab kolmandas meresõiduohutuse meetmete paketis nimetatud vajadust vältida õnnetusi ja merereostust, koostades ennetamisstrateegiaid ja tõhusamaid kontrollimeetmeid, ning vajadust sellega seoses propageerida lähisõitu ning suuri laevateid;
25.
kordab oma nõuet, et komisjon võtaks säästva turismipoliitika kujundamisel asjakohaselt arvesse loodus- ja kultuuripärandit, säästvat liikuvust ja sotsiaalseid norme;
Struktuurifondid
26.
kutsub komisjoni üles tagama raskusteta üleminekut 2000.–2006. aasta regionaalpoliitikavahenditelt 2007.–2013. aastaks ettenähtud uutele vahenditele, kusjuures 2006. aasta on kriitiline aasta;
27.
kutsub komisjoni üles kasutusele võtma ühenduse tulemusreservi, mis on tihedalt seotud ühtekuuluvuse strateegiliste suunistega, et tagada ühtekuuluvuspoliitika elluviimine koos Lissaboni ja Göteborgi eesmärkidega;
Sotsiaalpoliitika
28.
tervitab komisjoni algatust rohelise raamatu koostamiseks tööõiguse arengu kohta; eeldab, et komisjon jätkab oluliste tööõigust käsitlevate õigusaktide läbivaatamist, nagu töötajate lähetamise direktiiv ja Euroopa töönõukogu direktiiv; ootab, et komisjon jätkaks tööd menetluses olevate õigusaktide kallal, nt ajutist tööd käsitlev direktiiv ja tööaja direktiivi läbivaatamine;
Kalandus
29.
kahetseb asjaolu, et komisjon ei ole veel rakendanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (IUU) kalapüügi vastase ELi tegevuskava meetmeid, mille komisjon 2002. aastal välja pakkus ja nõukogu heaks kiitis; nõuab tungivalt, et need 2006. aastal esmajärjekorras rakendataks;
30.
märgib, et 2006. aastal plaanitakse läbirääkimisi mitmete kalapüügilepingute asjus kolmandate riikidega ja nõuab, et komisjon lepiks parlamendiga kokku rahuldavas teabevahetusviisis nimetatud lepingute ning nende vastuvõtmise menetluse asjus;
Haridus, kultuur ja vaba meedia
31.
meenutab inimkapitali tähtsust niinimetatud Lissaboni ja Göteborgi strateegiates; tuletab meelde, et hariduse- ja kultuurialased vahetusprogrammid on suurepärane võimalus inimesi kokku viia, andes uusi võimalusi, lähendades Euroopa Liitu kodanikele ja vastupidi ning soodustades kultuuridevahelist dialoogi, parimate tavade levitamist, võimalikku koostoimet ja uuenduslikke ideid; on veendunud, et põhimõtteliselt peaks igal noorukil olema õigus ja võimalus minna välismaale, et võõrkeelt omandada, õppida või koolitust saada; on seetõttu veendunud, et elukestva õppe programmi eelarvet tuleks oluliselt suurendada, et järgmisel kümnendil selle eesmärgi nimel töötada;
32.
tervitab komisjoni teadaannet ettepaneku esitamise kohta piirideta televisiooni direktiivi läbivaatamiseks ja tuletab meelde, kui tähtis on säilitada erinevus reklaami ja toimetuse sisu vahel, eriti seoses varjatud reklaami keeluga, kaasa arvatud tootepaigutuse keeld; rõhutab, et lisaks kultuurilisele ja massiteabevahendite mitmekesisusele peaks see direktiiv andma raamistuse mitte ainult televisioonile, vaid ka uut liiki audiovisuaalteenustele, nagu internetipõhised uudisteteenistused;
Menetlused rikkumiste puhul, kaasregulatsioon
33.
eeldab, et komisjon peab kinni rikkumismenetluste range läbiviimise kohustusest; on seisukohal, et komisjoni kui asutamislepingute järelevalvaja diskretsiooniõigust ei saa pidada piiramatuks ning nõustub Euroopa ombudsmaniga, et komisjoni otsused rikkumismenetluste läbiviimise kohta peavad vastama ühenduse õigustiku üldpõhimõtetele, mida Euroopa Kohus on tunnustanud; kutsub lisaks komisjoni üles määrama rikkumismenetluse kohtuvaidluse eelseks faasiks lühikesi tähtaegu ning tegema kõik võimaliku, et lühendada kaebuste ja petitsioonide käsitlemiseks vajaminevat suhteliselt pikka ajavahemikku;
34.
juhib tähelepanu sellele, et tuleb kindlustada tagasivõtmise õigus, kui komisjoni ettepaneku põhjal nõukogu ja parlamendi poolt ühiselt vastuvõetud kaasregulatsiooni meede on lisameetmena asjakohaseks tunnistatud; on veendunud, et kaasregulatsiooni sätestav põhiakt peaks kindlaks määrama kaasregulatsiooni eesmärgid ja ulatuse ning ette nägema komisjoni tegevusseasumise juhul, kui mõni osaline lepingutest kinni ei pea; on seisukohal, et kaasregulatsioonis osalevad organisatsioonid on esindavad;
35.
meenutab vajadust ühenduse kaasrahastatavate infrastruktuuriprojektide valikul ettevaatlik olla, jälgides eriti projektide vastavust tervise- ja keskkonnaalastele õigusaktidele, aga ka kasulikkust ja majanduslikku toimivust;
Justiits- ja siseasjad
36.
arvab, et seoses andmete säilitamise direktiivi vastuvõtmisega ning viisainfosüsteemi (VIS) ja Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomisega peaks nõukogu kiiremas korras vastu võtma kolmanda samba alla kuuluva andmekaitse raamotsuse projekti; palub komisjonil teha algatus ühise andmekaitse kontrolliasutuse moodustamiseks kolmanda samba raames;
37.
muretseb selle pärast, et peamised varjupaigapoliitika alased ettepanekud puudutavad tagasisaatmispoliitikat ja väljasaatmist; kinnitab, et tagasisaatmispoliitikat tuleb käsitleda osana ulatuslikust rändealasest lähenemisviisist, mis näeb ette ELi sisserändamise seaduslikud teed; kinnitab, et tagasisaatmispoliitika peab täielikult kinni pidama ELi ja selle liikmesriikide rahvusvahelistest kohustustest ja põhinema humanitaarsel lähenemisel;
38.
kinnitab, et praeguse asutamislepingu raames on soovitav muuta Europol Euroopa asutuseks raamotsuse põhjal, mis tagaks Euroopa Kohtu täieliku pädevuse ja parlamentaarse kontrolli; see peaks olema Europoli ülesannete, nt Euroopa õiguskaitsevõrgustiku haldamise, pikendamise eeltingimuseks;
39.
palub komisjoni aidata nõukogul kiiresti vastu võtta raamotsus rassismi ja ksenofoobia kohta;
40.
palub komisjonil teha EÜ asutamislepingu artikli 13 kohaselt õigusloomealaseid algatusi kolmandate riikide kodanike ja vähemuste õiguste kohta ning esitada õiguslik vahend ELi institutsioonide dokumentide juurdepääsetavust puudutava määruse nr 1049/01 uuendamiseks ja palub võtta uimastivastase tegevuskava aluseks parlamendis 15. detsembril 2004. aastal vastu võetud soovitus;
41.
palub nõukogul kiiremas korras vastu võtta raamotsuse projekt teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal ELis;
EL kui ülemaailmne partner
42.
arvab, et rahastamisvahendite läbivaatamise ja määruste ühendamisega riskib parlament omandatud kaasotsustamisvolitusi kaotada ja juhib tähelepanu väliskomisjoni poolt stabiilsusinstrumendi raames kinnitatud seisukohale, mille sihiks on ajutise tagasivõtmismenetluse kehtestamine institutsioonidevahelise kokkuleppe korras vastu võetud mitmeaastaste strateegiadokumentide ja näidisprogrammide kohta;
43.
rõhutab, et mitmeaastane soovituslik raamistus (MIF), mille komisjon kolme välispoliitikavahendi (DCECI, ENI, SI) kohta kaasotsustamiseks esitab, niipea kui 2007.–2013. aasta finantsperspektiiv on vastu võetud, kujutab endast nende vahendite olulist osa ning parlament ja nõukogu peaksid selle artikli 251 (kaasotsustamismenetlus) kohaselt vastu võtma, ja juhib tähelepanu väliskomisjoni kinnitatud seisukohale, et ilma mitmeaastast soovituslikku raamistust tundmata ei saa parlament vastavaid määrusi vastu võtta;
44.
kordab oma nõudmist, et parlament oleks täielikult kaasatud Bulgaaria ja Rumeenia jälgimisprotsessi seoses kevadel avaldatava arenguaruandega ja et parlamendi seisukohta arvesse võetaks, kui avaldatakse komisjoni soovitus nõukogule Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise ajakava kohta;
45.
on seisukohal, et tuleks teha kõik võimalik läbirääkimiste lõpuleviimiseks järelejäänud tegevuskavade üle; eeldab hoolikat jälgimist ja kriteeriumide hindamist ning nõuab sellega seoses parlamendi tihedat kaasamist;
46.
nõuab inimõiguste allkomisjonide loomist ENP riikidega sõlmitud assotsiatsiooni-, partnerlus- ja koostöölepingute kontekstis, pidades silmas inimõiguste ja demokraatia alase struktureeritud dialoogi arendamist;
47.
kutsub komisjoni üles koostöös nende allkomisjonidega koostama aastaaruannet lepingute inimõiguste ja demokraatia punktist kinnipidamise kohta, lisades sellele üksikasjaliku hinnangu ja soovitused võetud meetmete tõhususe ning sidususe kohta;
48.
ootab strateegilise partnerluse kontseptsiooni selgemat määratlemist eriti seoses Venemaa ja Hiinaga; leiab, et see tuleks seostada konkreetsete edusammudega demokraatia ja inimõiguste alal;
49.
nõuab tungivalt komisjoni ja Euroopa Liidu rolli paremat ja tõhusamat määratlemist Kagu-Euroopas, juhtides tähelepanu sellele, et rahvusvaheliste jõudude järkjärguline vähendamine Bosnias ja Hertsegoviinas ning UNMIKi (ÜRO ajutine missioon Kosovos) vähendamine toovad liidule rohkem kohustusi selle piirkonna riikide suhtes, mille Euroopa perspektiiv tuleb konkreetseks muuta;
50.
usub, et majanduskoostöö läbirääkimised AKV riikidega, kelle majandus on oluliselt nõrgem, ei tohiks tugineda vastastikusel kaubanduse liberaliseerimise nõudel, vaid peaksid vastupidiselt kinnitama nende riikide õigust arengule ja tunnistama õigust kaitsta oma kohalikke ja piirkondlikke turge ja avada neid tööstusriikidest pärinevatele toodetele ja teenustele ainult nendes valdkondades, milles nende riikide enda majandus on piisavalt konkurentsivõimeline;
51.
tervitab pingutusi, mille eesmärgiks on toetada arengumaade suutlikkust osaleda aktiivselt kaubandusläbirääkimistel ja kaubanduseeskirjade rakendamist, kui programmid arvestavad asjaoluga, et kaubandusstrateegia peab tulenema riiklikust arengustrateegiast; meenutab, et Doha agenda lõige 33 tunnistab selgesõnaliselt tehnilise abi ja suutlikkuse tõstmise tähtsust arenguriikides kaubanduse ja keskkonna valdkonnas; rõhutab, et „kaubandusabi” programmid on õiglasemate kaubanduseeskirjade täiendamiseks, mitte nende asendamiseks; nõuab seetõttu, et „kaubandusabi” programmid arvatakse kaubandusläbirääkimistest välja ja et sellised programmid moodustaksid välisabi alalise osa, eesmärgiga muuta programmid ettearvatavamateks ja pikemaajalisemateks arengu toetamise vahenditeks;
52.
rõhutab, et 2006. aastal peaks komisjon kaitseotstarbelise hanke valdkonnas arvestama parlamendi soove ja mitte ainult avaldama artikli 296 reguleerimisala ja kohaldamise kohta tõlgendavat teatist, vaid peaks esitama ka õigusloome ettepaneku, millega reguleeritakse nn „mitteoluliste” kaitseotstarbeliste toodetega kauplemist ja hankeid ühenduse tasandil; juhib tähelepanu sellele, et komisjon peaks tegema kõik endast oleneva, et tulla toime artikli 296 kahjuliku mõjuga, seades eesmärgiks selle artikli kaotamise;
53.
rõhutab samuti, et komisjon peaks tegema kõik selleks, et tagada uues seaduslikult siduvas ühisseisukoha vormis relvaekspordi toimimisjuhendi rakendamisel kõrgeim võimalik tõhusus ning et komisjon peaks kiiremas korras võtma meetmeid selleks, et täiendada juhendit õigusaktidega, mis tagaksid selle, et vastutustundetu relvaeksport ei saaks jätkuda; julgustab komisjoni esitama ettepanekuid, mis tõhustaks ühenduse kontrolli kahesuguse kasutusotstarbega kaupade ja tehnoloogia ekspordi üle; rõhutab, et tulevased õigusaktid peaksid hõlmama nii tavatehnoloogiaid kui ka tehnoloogiaid, mida on võimalik kasutada kõikide massihävitusrelvade tüüpide jaoks;
54.
tervitab komisjoni teadaannet teatise esitamise kohta, mis käsitleb tavadesarmeerimist kui panust inimeste julgeolekusse; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et käesolev teatis ei peaks hõlmama mitte ainult jalaväemiine, vaid kõiki miinide tüüpe, sealhulgas nii veokivastaseid miine kui ka igasugust laadi lõhkemata lahingumoona, kildmürskusid, (vaesestatud) uraani sisaldavaid relvi ja valge fosforiga mürskusid; nõuab tungivalt, et komisjon peaks esmatähtsaks uuringuid kaasaegse sõjatehnoloogia (nagu näiteks veealused madalsageduslikud hüdrolokaator-süsteemid) keskkonnamõju kohta ja selle kohta, kuidas vältida sellise tehnoloogia edasist arendamist ja kasutamist;
55.
rõhutab selles osas, et komisjon peaks avaldama teatise uue ELi väike- ja kergrelvi käsitleva strateegia kohta ning esitama ettepanekuid selle kohta, kuidas suurendada desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise programmide tõhusust;
56.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.
