A7-0419/2011
30.11.2011
RAPORT
Ettepanek nimetada Kevin Cardiff kontrollikoja liikmeks
(C7‑0347/2011 – 2011/0812(NLE))
Eelarvekontrollikomisjon
Raportöör:
Inés Ayala Sender
PE 473.906v03-00
SISUKORD
lk
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS
LISA 1: Kevin CardiffI ELULOOKIRJELDUS
LISA 2: Kevin CardiffI VASTUSED KÜSIMUSTIKULE
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS
ettepaneku kohta nimetada Kevin Cardiff kontrollikoja liikmeks
( C7‑0347/2011 – 2011/0812(NLE) )
(Konsulteerimine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7‑0347/2011 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 1 ja selles sätestatud tingimusi,
– võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi,
– võttes arvesse kodukorra artiklit 108,
– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A7-0419/2011 ),
1. ei toeta nõukogu ettepanekut nimetada Kevin Cardiff kontrollikoja liikmeks;
2. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.
LISA 1: Kevin CardiffI ELULOOKIRJELDUS
HARIDUS
Bakalaureusekraad
Washingtoni ülikool
1983
Magistrikraad ärijuhtimise alal
University College Dublin
1991
Diplom rakendusliku finantsõiguse alal
Law Society of Ireland
2003
TÖÖKOGEMUS
Varasemad töökohad Iirimaa riigiteenistuses:
­ ­ ­ ­ ­ ­ ­ ­ ­
Alates
Kuni
Ametinimetus
1. veebruar
2010
praeguseni
Rahandusministeeriumi peasekretär
Rahandusministri ja valitsuse nõustamine majandus-, eelarve- ja panganduskriisiga toimetulemisel; rahandusministeeriumi meeskonna juhtimine ning rahandusministeeriumis valitsuse ja ministrite otsuste rakendamise juhtimine
Valitsuse esindamine oluliste rahvusvaheliste organisatsioonidega muu hulgas ELi ja IMFi Iirimaa abiprogrammi üle peetud põhiläbirääkimistel ja nendega seotud kahepoolsetel aruteludel
Ex officio keskpangakomisjoni liige .
Eri riigiasutuste põhitegevuse koordineerimine
Detsember
2006
jaanuar
2010
Rahandusministeeriumi asepeasekretär
Süveneva panganduskriisi lahendamiseks Iirimaal kehtestatud meetmete eri aspektide (sh tagatised ja teatavate asutuste rekapitaliseerimine ja riigistamine) rakendamise eest vastutamine
Maksu- (eelkõige iga-aastase maksuseaduse) ja finantsteenuste (sh direktiivide ülevõtmise) alaste õigusaktidega seotud ulatuslike programmide elluviimise tagamine
Maksuseaduse ja eelarvemenetluse (maksupoliitika aspektid) tulemusliku rakendamise tagamine
Vastutav Iirimaa seisukoha eest seoses ELi maksuvaldkonna suundumustega
Jaanuar
2005
detsember
2006
Rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna asesekretär
Vastutamine 2005. ja 2006. aasta maksuseaduse eest kuni jõustamiseni
2006. aasta eelarve suhtes kohaldatavate maksupoliitika alaste ettepanekute väljatöötamine, sh radikaalsed reformid suure sissetulekuga isikute maksustamise, pensionide maksustamise ja maksuvabastuse osas
Konsultantidest ja riigiteenistujatest koosnevate töörühmade kooskõlastatud tegevuse tulemusel koos maksuameti ja teiste ametitega Iirimaal viimaste aastakümnete suurima maksuvabastusreformi lõpuleviimise tagamine
Juuli
2001
jaanuar
2005
Rahandusministeeriumi pangandus-, rahandus- ja rahvusvaheliste küsimuste osakonna asesekretär
Ulatusliku finantssektori õigusaktide programmi juhtimine
Finantsvaldkonna reguleerimisasutuse, Iirimaa keskpanga ja finantsteenuste ameti, finantsvaldkonna ombudsmani ja konsultantide kogude suhtes kohaldatava õigusliku raamistiku loomine
ELi eesistuja jaoks finantsteenustega seotud dokumentide tulemuslik haldamine, sh liikmesriikidega ja Euroopa Parlamendiga erakordselt palju vaidlusi tekitanud finantsinstrumentide turgude direktiivi üle tulemuslike läbirääkimiste pidamine
Ettevõtte ACC Bank müügi üle peetud läbirääkimiste tulemuslik lõpuleviimine
August
1999
juuli
2001
Rahandusministeeriumi teabevabaduse ja eetika keskse poliitika osakonna juhataja
Teabevabaduse seaduse rakendamise, edendamise ja jätkuva laiendamise eest vastutamine.
Teabevahetuse seaduse heakskiitmise tagamiseks asjakohaste muudatuste strateegiate kasutamine.
Vastutas otseselt ja kaudselt avaliku sektori asutuste tugi-, koolitus- ja konsultatsiooniteenistuse eest.
Avaliku teenistuse normide seaduse edendamine ja parandamine ning sellega seotud ülesannete täitmine
Detsember
1998
august
1999
Rahandusministeeriumi hääletuskontrolli/haldu seelarvete osakonna juhtivametni k
Tegelemine umbes 20 ministeeriumi ja ameti halduseelarvete, personali ja organisatsiooni struktuuriga ning sellega seoses tööandjate ja töötajate vaheliste suhetega
Mai
1996
detsember
1998
Rahandusministeeriumi avaliku sektori pensionipoliitika osakonna direktori asetäitja
Tegelemine valitsuse poliitikaga, mis hõlmas arvukaid avaliku sektori töötajate pensioniküsimusi, sh riigi / avaliku sektori organisatsioonide töötajate koondamine ja ennetähtaegne pensionile jäämine, täiendav riiklik pension spetsialistidele, täiendavad vabatahtlikud lisamaksed, pensionide ülekandmine
Detsember
1989
mai
1996
Rahandusministeeriumi raha- ja vahetuskursipoliitika üksuse direktori asetäitja
Rahandusministeeriumi töö koordineerimine vahetuskursi- ja rahapoliitika, intressimäärade, välisreservide, kapitalivoogude ja mitmete eri pangandusküsimuste vallas.
Finantsteenuseid käsitlevate õigusaktide väljatöötamine.
Oktoober
1988
detsember
1989
Rahandusministeeriumis valitsuse võlakirjade vahendamisega tegelev ametnik (võlakirjade vahendaja abistaja)
Võlakirjade vahendaja abistamine valitsuse võlakirjade ülevõtupakkumiste kohta otsuste tegemisel.
Iirimaa esimese võlakirjade oksjoni tehnilise protsessi juhtimine.
Aprill
1986
oktoober
1988
Rahandusministeeriumi / avaliku teenistuse ministeeriumi riigiteenistujate töötingimuste valdkonna ametnik
Tegelemine riigiteenistuse ja üldisemalt avaliku teenistusega seotud tööandjate ja töötajate vaheliste suhete ja personaliküsimustega, eelkõige teatavate töötingimuste valdkonnas.
November
1984
aprill
1986
Avaliku teenistuste ministeeriumi palgapoliitikavaldkonna ametnik
Tegelemine kohalike omavalitsuste ja tervishoiuvaldkonna töötajate palgaküsimustega.
Kulude prognooside ja dokumendi kavandite koostamine ning kõrgemate ametnike jt nõustamine.
Muud kohustused.
Lisaks korrapärastele kohustustele on hr Cardiffil viimastel aastatel eri ajavahemikel olnud veel mitmeid funktsioone, nt:
· keskpangakomisjoni liige
· Euroopa Investeerimispanga asedirektor ja direktor
· Iirimaa valitsuse maksustrateegia töörühma esimees ja liige
· Iirimaa esindaja ELi maksustamisalase toimimisjuhendi töörühmas
· ELi finantsteenuste komitee liige ja asendusliige
· Iirimaa peaministri kabineti IFSC Clearing House Groupi liige
· riigiteenistuse distsiplinaarküsimuste apellatsiooninõukogus juhtkonna esindaja
Hr Cardiff on varem ka avaliku halduse ja personalijuhtimise instituudis loenguid pidanud.
LISA 2: Kevin CardiffI VASTUSED KÜSIMUSTIKULE
Ametialased kogemused
1.
Palun tutvustage oma ametialaste kogemuste olulisemaid aspekte riigirahanduse, juhtimise või juhtimisauditi alal.
Sooviksin oma elulookirjelduses rõhutada järgmiseid fakte:
· Olen avalikus teenistuses töötanud 27 aastat.
· Rahandusministeeriumi peasekretäri ametis täitsin peaarvepidaja ülesandeid ja allusin parlamendi järelevalvele.
· Rahandusministeeriumi peasekretäri ametis tegelesin muu hulgas Iirimaa üldeelarvega seotud valikuvõimaluste hindamisega ning eelarve koostamise ja täitmisega.
· Rahandusministeeriumi karistus- ja kontrollifunktsioonide kaudu olen eri tasanditel tegelenud eelarve ja organisatsioonide kontrolli korraldamisega.
· Olen mitu aastat osalenud maksupoliitika kujundamisel.
· Olen tegelenud ulatuslike poliitikavaldkondade hindamiste korraldamise ja kavandamisega.
· Olen olnud Euroopa Investeerimispanga asedirektor ja direktor.
· Olen olnud ELi finantsteenuste komitee liige ja asendusliige.
2.
Millised on kolm kõige olulisemat otsust, mille tegemisel olete oma erialase karjääri jooksul osalenud?
Viimastel aastatel on Iirimaa pidanud tegema suuri muudatusi, et majandus- ja eelarvevaldkonnas, rahandussektoris ja ühiskonnas üldiselt üksteist võimendavate eri kriisidega toime tulla.
Rahandusministeeriumi peasekretärina ja oma eelmistel ametikohtadel ministeeriumis osalesin koos ministrite ja valitsusega paljude väga kiiresti vastu võetud oluliste otsuste tegemisel.
Tavapärasemates oludes võiks iga selline otsus olla ametniku karjääris kõige tähtsam asi.
Tooksin välja kolm suur valdkonda.
· Finantssektor.
Olen näiteks rahandusministrile, teistele ministritele ja Iirimaa valitsusele nõu andnud seoses panganduskriisiga ning likviidsusgarantiide ja kapitali adekvaatsusega seotud riigipoolsete lahendustega, teatavate finantseerimisasutuste riigistamisega, riigivara haldamisega tegeleva ameti loomisega, Euroopa kõige üksikasjalikumate ja põhjalikumate stressitestide alusel pangandussüsteemi ümberkorraldamisega ja praegu läbiviidava pangandussüsteemi töökindluse taastamise programmi haldamisega.
· Eelarve ja majandus.
Olen osalenud oluliste eelarve konsolideerimist puudutavate otsuste tegemisel ja andnud nõu konsolideerimise taseme ja tempo kohta.
Samuti aitasin välja töötada Iirimaa majandus- ja eelarvekava, millega kriisiolukorrast lõplikult välja tulla.
· ELi ja IMFi Iirimaa abiprogramm.
Olen aktiivselt osa võtnud kõigist ELi ja IMFi poolsete programmi asjaosalistega peetud aruteludest, sh osalesin aruteludes, mille tulemusel otsustati, et Iirimaa peaks abi taotlema.
Olen osalenud ka praegu toimuvas programmi eesmärkide kokku leppimise ja täitmise ning programmi tulemusliku läbiviimise protsessis.
Sõltumatus
3.
Aluslepingus sätestatakse, et kontrollikoja liikmed on oma kohustuste täitmisel „täiesti sõltumatud”.
Kuidas kavatsete seda tingimust tulevaste kohustuste täitmisel järgida?
Täidaksin kõiki ülesandeid objektiivselt ja sõltumatult.
Püüaksin teavet ammutada kõigist vajalikest allikatest, kuid peamiselt toetuksin Euroopa Kontrollikoja töötajate oskustele ja nende esitatavale asjakohasele teabele.
Mis tahes katsed mind lubamatult mõjutada tõrjuksin tagasi.
Peale selle järgiksin igati Euroopa Kontrollikoja sisemenetlusi, millega tagatakse kontrollikoja liikmete ja töötajate tegevuse sõltumatus ja välditakse huvide konflikte.
4.
Kas olete eelnevate juhtimisülesannete täitmisel läbinud heakskiidumenetluse, juhul kui sellist menetlust kohaldati?
Minu tegevuse suhtes ametlikku heakskiidumenetlust ei kohaldata.
Oma ülesannete täitmisel vastutan rahandusministri ja valitsuse ees.
Kannan ministeeriumi peaarvepidajana oma ministeeriumi eest vastutust Iirimaa parlamendi (Oireachtas) ees ja seda parlamendi avaliku sektori arvepidamise komitee kaudu, kel on õigus mind üksikasjalikult küsitleda.
5.
Kas Teil on äri- või finantshuvisid või muid kohustusi, mis võivad sattuda vastuollu Teie tulevase tööga?
Kas olete valmis avaldama kontrollikoja presidendile kõik oma majanduslikud huvid ja muud kohustused ning need avalikustama?
Kui olete praegu seotud mõne kohtumenetlusega, andke palun selle kohta lähemat teavet.
Ma ei ole teadlik kohustustest või huvide konfliktidest, mis võiksid minu tegevust Euroopa Kontrollikoja liikmena takistada.
Avaldan hea meelega oma finantshuvid presidendile ja avalikustan need.
Mul on hea meel ka selle üle, et võin parlamendile kinnitada, et minu isiklik majanduslik olukord on lihtne ja selge ning seetõttu pean väga ebatõenäoliseks, et see võiks probleeme tekitada.
Ma ei ole seotud ühegi kohtumenetlusega.
6.
Kas olete valmis astuma pärast kontrollikoja liikmeks nimetamist tagasi kõikidelt valitavatelt ametikohtadelt ja loobuma igasugusest aktiivsest tegevusest vastutaval ametikohal poliitilises erakonnas?
Ma ei ole ühegi erakonna liige ja ma ei tööta ühelgi valitaval ametikohal ning kontrollikoja liikmeks olemise ajal ei kavatse ma erakonda astuda ega valitavale ametikohale tööle asuda.
7.
Kuidas toimiksite tõsise eeskirjade rikkumise või koguni pettuse ja/või korruptsioonijuhtumi korral, millesse on segatud isikud Teie päritoluliikmesriigist?
Korruptsioon on ilmselt avaliku teenistuja suurim patt, sest see vähendab riigiasutuste usaldusväärsust ja kahjustab demokraatlikku konsensust.
Tagaksin igati, et minu päritoluliikmesriigis käsitletaks selliseid eeskirjade rikkumisi sama karmilt kui mis tahes muus riigis.
Et Euroopa Kontrollikoda on muu hulgas OLAFiga tehtavat koostööd silmas pidades kehtestanud pettustega tegelemiseks menetlused ja eeskirjad, peaksin loomulikult nendest eeskirjadest ja menetlustest kinni.
Ülesannete täitmine
8.
Millised peaksid olema usaldusväärse finantsjuhtimise põhijooned kõikides avaliku sektori asutustes?
· Põhjaliku ja tõhusa sisekontrolli ning järelevalve abil tuleks tagada tegevuse seaduslikkus ja finantseeskirjadest kinnipidamine.
· Seatud poliitiliste eesmärkide osa peab valitsema ühtne arusaam.
· Teabesüsteemid peavad võimaldama projektide ja programmide tõhusat haldamist ning sise- ja välisseireks teabe edastamist.
· Vaja oleks süsteemi, mis tagaks, et ressursside kulutamine on seotud vastavate poliitiliste eesmärkidega, st kulutamine on ökonoome, tõhus ja tulemuslik.
· Finantsjuhtimine peaks hõlmama riskijuhtimis- ja riskimaandamisstrateegiaid.
· Asjaomases organisatsioonis peaksid ülesanded olema selged määratletud ja jaotatud.
· Vaja on välisauditit ja kontrolli.
· Kõige olulisem on, et juhtide tegevus oleks läbipaistev ja vastutustundlik.
Nimetatut on kõige lihtsam saavutada siis, kui organisatsioonil on piisav ja tõhus juhtimisstruktuur, mis hõlmab pädevaid juhte ja muid töötajaid, ning täpsed ja realistlikud kavandamismeetodid.
Sellega seoses on Euroopa Kontrollikojal väga olulised ülesanded.
Kontrollikoja auditeerimistöö ja aruanded peavad aitama kõigil ELi institutsioonidel ülal nimetatud nõudeid täita.
9.
Aluslepingu kohaselt peab kontrollikoda aitama parlamendil kasutada oma volitusi eelarve täitmise kontrollimisel.
Kuidas kirjeldaksite oma tööd seoses aruandlusega Euroopa Parlamendile ja eelkõige selle eelarvekontrollikomisjonile?
Eelarve täitmise üle järelevalve teostamisel on nii Euroopa Parlamendil kui ka kontrollikojal seoses Euroopa maksumaksjate raha kasutamise üle välise järelevalve pidamisega ja selle kohta aru andmisega kummalgi oma roll.
Minu arust on need rollid üksteist täiendavad.
Peaksin oma töös oluliseks parlamendiga ja eelkõige eelarvekontrollkomisjoni liikmetega nii ametlikul kui ka mitteametlikul tasandil tiheda sideme säilitamist, parlamendiliikmete murede ja ideede ärakuulamist ning vajaduse korral parlamendis kohal käimist.
Loomulikult tuleb nii parlamendi kui ka kontrollikoja institutsioonilisi rolle igati austada.
10.
Millist lisandväärtust tulemusaudit Teie arvates annab ja kuidas tuleks selle tulemused juhtimisse kaasata?
Tulemusauditites tuuakse välja projektide ja programmide elluviimisel esinevad probleemid, millest juhid ei pruugi teadlikud olla või mille lahendamisega pole piisavalt tegeldud.
Tänu tulemusaudititele on võimalik vigu parandada.
Tulemusauditites võidakse välja tuua ka poliitika olulised puudused, näiteks üksteisega vastuolus olevad või kindlaks määratama poliitilised eesmärgid.
Hästi koostatud tulemusauditite abil on institutsioonidel ja nende töötajatel võimalik rohkem teadmisi omandada, õppides varasemate kogemuste põhjal tulevasi programme kujundama.
Tulemusauditid tõhustavad avaliku sektori asutuste üle peetavat järelevalvet ja suurendavad vastutustunnet, sest nendes auditites esitatakse üldsusele, sh parlamentidele, avaliku sektori asutuste tõhususe kohta asjakohaselt ja sõltumatult kontrollitud andmeid ja arvamusi.
Lisandväärtus on muidugi suurem, kui auditid on selge suunitlusega, finants- või muude ekspertide poolt hästi koostatud ning esitatud õigel ajal.
11.
Kuidas saaks parandada kontrollikoja, liikmesriikide kontrolliasutuste ja Euroopa Parlamendi (eelarvekontrollikomisjoni) vahelist koostööd ELi eelarve auditeerimisel?
Vaatamata sellele, et Euroopa Kontrollikoda ja kõigi liikmesriikide kontrolliasutused peavad tegutsema sõltumatult, tuleb ELi kulutuste auditeerimisel ja auditeerimisstandardite harmoniseerimisel ulatuslikku koostööd teha.
Koostöö ulatus tuleneb asjaolust, et juba aluslepingus on Euroopa Kontrollikoja ja liikmesriikide kontrolliasutuste vahelisele koostööle tugev alus pandud, ning see koostöö on oluline seetõttu, et suurem osa ELi eelarvest kulutatakse liikmesriikide ametiasutuste ja muude organite kaudu.
Koostööd toetavad kontaktkomitee süsteemi töö ja aktiivsed kahepoolsed suhted.
Teatud ulatuses võib liikmesriikide kontrolliasutuste töö Euroopa Kontrollikoja tööd küll mõjutada ja toetada, kuid tuleb meeles pidada, et liikmesriikide asutuste ja Euroopa Kontrollikoja põhikirjast tulenevad ülesanded on erinevad ning seetõttu ei ole nende suunitlus täpselt üks ja sama.
Euroopa Kontrollikoda hoiab aga nii ametlikul kui mitteametlikul tasandil Euroopa Parlamendiga aktiivset sidet, mis on Euroopa Kontrollikojale tema ülesannete täitmiseks vajalik, sest see on osa demokraatlikust aruandekohustustest ja läbipaistvusest.
Kui rääkida sellest, kuidas korraldada Euroopa Kontrollikoja suhteid liikmesriikide kontrolliasutustega, siis tuleb muidugi arvestada seda, et liikmesriikide kontrolliasutuste peamine ülesanne on oma riigi parlamendile aru anda.
Vaatamata sellele, et nad on sõltumatud, peaks liikmesriikide ja ELi kontrolliasutuste tihedam koostöö siiski võimalik olema.
Ma tean, et töö selles osas on juba mõnda aega käinud, ning lisaks sellele, et Euroopa Kontrollikoja auditite koostamine liikmesriikides toimub koostöös liikmesriikide kontrolliasutustega, on oluline roll ka kontaktkomiteel.
See hõlmab järgmist.
· Sidet pidavad ametnikud kohtuvad kaks korda aastas kontaktkomitee koosolekute ettevalmistamiseks ning haldavad komitee liikmeks olevate asutuste vahel ametialaste kontaktide võrgustikku.
· Töörühmad analüüsivad ühise huvi üldisi ja konkreetseid küsimusi, sh fiskaalpoliitika auditeerimine, avalikud hanked, era- ja avaliku sektori partnerluste rakendamine, ning selliseid küsimusi, nagu auditeerimismeetodite, -kriteeriumide ja -tehnikate väljatöötamine.
· Liikmesriikide kontrolliasutused viivad oma jurisdiktsioonis läbi samaaegseid ja kooskõlastatud auditeid ühise/rahvusvahelise huvi valdkondades (nt vastavus jäätmete transportimist käsitlevatele määrustele).
Arvan, et Euroopa Kontrollikoja ja liikmesriikide kontrolliasutuste töö huvides on parim lahendus see, kui nii Euroopa Parlament (ja eelkõige eelarvekontrollikomisjon) kui ka liikmesriikide parlamendi võtavad aruteludest osa, sest sel juhul ei esita kontrolliasutused mitte ainult auditeerimisstandarditele vastavaid usaldusväärseid ja kvaliteetseid tulemusi, vaid nende töö on parlamentide kaudu demokraatliku aruandekohustuse nõuetega kooskõlas.
Muud küsimused
Kas võtate oma kandidatuuri tagasi, kui parlament ei poolda Teie nimetamist kontrollikoja liikmeks?
Jah.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
23.11.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
11
12
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Andrea Cozzolino, Tamás Deutsch, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Iliana Ivanova, Monica Luisa Macovei, Jan Mulder, Jan Olbrycht, Crescenzio Rivellini, Georgios Stavrakakis, Søren Bo Søndergaard
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Zuzana Brzobohatá, Edit Herczog, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Czesław Adam Siekierski, Derek Vaughan
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
George Sabin Cutaş, Leonidas Donskis, Pat the Cope Gallagher, Cristina Gutiérrez-Cortines, Marian Harkin, Sampo Terho
