Täiskogu kokkuvõte - Strasbourg 12.-15.jaanuar 2009
2009-01-19 - 16:46
12.-15. jaanuari täiskogu olulised teemad:
Täiskogu nädalal parlamendis vastu võetud raportitest olid ühed olulisemad: pestitsiidide turustamine ja säästlik kasutamine, passide turvaelemendid, avalikkuse juurdepääs institutsioonide dokumentidele ja põhiõiguste olukord liidus aastatel 2004-2008.
Lisaks tähistati Euro 10. aastapäeva, arutati Tšehhi eesistumise kava, parlamendi ees esines kõnega Läti president ning nõukogu ja komisjon tegid avalduse Gaza, Venemaa/Ukraina gaasitarnete vaidluse ja Euroopa Liidu Valgevene-strateegia kohta.
Saadikud arutasid Tšehhi eesistumise kava , mida parlamendis esitles Tšehhi peaminister Mirek Topolánek.
Eesistumise prioriteedid on majandus, energia ning Euroopa Liit maailmas.
Samuti keskenduti Venemaa/Ukraina gaasitülile, olukorrale Gazas ning Lissaboni lepingu tulevikule.
Parlamendi ees esines kõnega Läti Vabariigi president Valdis Zatlers .
Oma kõnes märkis ta, et isegi kõige euroskeptilisem inimene peab tunnistama, et Läti liikmelisus ELis on kokkuvõttes olnud Läti jaoks kasulik.
Euro 10. aastapäeva pidulikul istungil esinesid parlamendi ees kõnega Euroopa Keskpanga president Jean-Claude Trichet, Eurogrupi president Jean-Claude Juncker, Euroopa Komisjoni volinik Joaquín Almunia ja Prantsusmaa endine president Valery Giscard d’Estaing.
Gazat käsitlevas resolutsioonis nõuavad saadikud koheselt püsiva relvarahu sõlmimist, mis peaks hõlmama Hamasi raketirünnakute peatamist Iisraeli vastu ja Iisraeli sõjategevuse lõpetamist Gazas.
Ka nõutakse läbirääkimiste teel vaherahu sõlmimist ja vajadusel rahvusvaheliste jõudude kohalesaatmist.
Saadikud soovivad, et Iisraeli ametivõimud laseksid välisajakirjanikel sündmusi kohapeal jälgida ning võimaldaksid Gaza sektorisse takistamatult toimetada humanitaarabi.
Venemaa ja Ukraina gaasitarnete arutelul märkis enamik saadikutest, et olukord on väga tõsine ning et kannatavad nii kodanikud kui ka ettevõtted.
Saadikud nõudsid, et Venemaa ja Ukraina võtaksid oma kohustusi tõsiselt, lisaks rõhutati Euroopa ühtse energiapoliitika olulisust.
Saadikud seavad Valgevenele viis tingimust suhete oluliseks parandamiseks Euroopa Liiduga.
Resolutsioonis tuuakse esile meedia, valitsusväliste organisatsioonide ning poliitilise ühinemise vabaduse tagamise tähtsus, ning saadikud leiavad, et vaid nende tingimuste täitmisel tuleks pikendada perioodi, mil Valgevene valitsusametnikud on vabastatud reisipiirangutest.
Parlament kiitis heaks pestitsiide puudutavad õigusaktid , millega keelustatakse teatud eriti ohtlike ainete kasutamine.
Kokkuleppe kohaselt koostatakse Euroopa Liidu tasemel heakskiidetud toimeainete nimekiri ning uutele taimekaitsevahenditele antakse kasutamisluba riiklikul tasandil.
Lisaks peavad liikmesriigid koostama tegevuskavad, et määrata kindlaks pestitsiidide kasutamisest inimese tervisele tulenevate ohtude ja mõju vähendamise eesmärgid, meetmed ja ajakavad.
Parlamendis vastu võetud raportiga muudetakse passide ja reisidokumentide turvaelemente ja biomeetriat käsitlevat määrust.
Nõukogu ja parlament jõudsid kompromissini, mille kohaselt alla 12-aastaste laste sõrmejälgi ei tule biomeetrilistesse passidesse lisada.
Samas peab tulevikus igal inimesel olema oma reisidokument.
Liikmesriigid peavad biomeetrilised dokumendid võtma kasutusele hiljemalt 2009. aasta juuni lõpus.
Raportis, mis käsitleb avalikkuse juurdepääsu institutsioonide dokumentidele , kutsuvad saadikud nõukogu üles avalikustama oma arutelusid.
Parlamenti kutsutakse üles avalikustama enam parlamendiliikmete tegevust, osavõttu parlamendi tööst ning saadikute hüvitisi ja kulutusi.
Lisaks on saadikute hinnangul vaja institutsioonidevahelist otsingumootorit ning institutsioonide veebilehed peaksid olema koostalitusvõimelised.
Parlament võttis vastu raporti põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus aastatel 2004-2008 .
Raportis avaldavad saadikud muret põhiõiguste sagedaste rikkumiste pärast ELis ning juhivad tähelepanu vähemuste ja kodakondsuseta inimeste diskrimineerimise ning eraelu puutumatusega seotud probleemidele.
20081217BRI45151
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Energeetika
Venemaa/Ukraina gaasitarnete vaidlus
2009-01-19 - 16:46
Venemaa ja Ukraina gaasitarnetest kõneledes märkis enamik saadikutest, et olukord on väga tõsine ning et kannatavad nii kodanikud kui ka ettevõtted.
Saadikud nõudsid, et Venemaa ja Ukraina võtaksid oma kohustusi tõsiselt, lisaks rõhutati Euroopa ühtse energiapoliitika olulisust.
Nõukogu kõnevoor Alexandr VONDRA märkis, et probleem on tõsine ning et gaasitarned on sügavalt häiritud.
Ta nentis, et tegemist on korduva probleemiga, sest Venemaa tõstab hindasid igal aastal.
Vondra selgitas, et probleemist teavitati nõukogu varakult, kuid probleemi ulatus üllatas siiski kõiki.
Minister andis seejärel ülevaate aset leidnud läbirääkimistest ning koosolekutest.
Ta lisas, et nõukogu nõuab vastu võetud resolutsioonis, et mõlemad osapooled leiaksid kokkuleppe, mis tagab tarnekindluse tulevikus.
Tulevastest sammudest tõi ta esile gaasi koordineerimisgrupi, energiaministrite nõukogu ning märtsikuise ülemkogu arutelud.
Komisjoni kõnevoor Andris PIEBALGS sõnul on tegemist "kõige tõsisema energiakriisiga Euroopa Liidu ajaloos", mis on võrreldav 1970ndate naftakriisiga.
Piebalgs andis teada, et EL on saatnud kohapeale vaatlejate grupi ja omapoolsed lubadused täitnud, ent transiidiga on ikkagi probleeme.
Nimelt on Venemaa poolt edastatavat gaasi kogust Ukraina sõnul võimatu edastada.
Piebalgs nõudis, et osapooled lahendaksid tehnilised probleemid ja jätkaks gaasitarneid ELi.
Igal juhul on mõlema riigi maine Piebalgsi hinnangul määritud.
Volinik viitas ELi probleemidele - esiteks vastastikuste ühenduste puudumine ning teiseks gaasi tarnekindluse direktiivi puudumine.
Piebalgsi sõnul on direktiivi osas kiiresti vaja edasi minna ning ta palus saadikute abi selles osas.
Fraktsioonide kõnevoor Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI (EPP-ED, PL) sõnul on gaasitarne katkestus väga dramaatiline Euroopa kodanike ja tööstuse jaoks, ning tegemist on multilateraalse, mitte kahepoolse küsimusega.
Ta nentis, et parlament on võtnud vastu raporti ühtse energiapoliitika kohta ning palus, et komisjon järgiks seda.
Vaja on jätkusuutlikke ja süsteemseid lahendusi ning partneritega tuleb kõneleda ühtsel häälel.
Saryusz-Wolski küsis nõukogu ja komisjoni käest, kas on võimalik, et EL võtab endale vastutuse transiidi eest Ukrainas.
Samuti huvitasid teda järelmeetmed, mis tema arvates peaks olema radikaalsed.
Hannes SWOBODA (PSE, AT) palus parlamentaarse grupi loomist gaasivaidlusega tegelemiseks.
Swoboda leidis, et kumbki osapool ei mõista täielikult oma vastutust.
Swoboda rõhutas, et olukorrast tuleb õppida ning vältida selliste olukordade kordumist.
István SZENT-IVÁNYI (ALDE, HU) oli rahulolematu, et vaatamata lubadustele ei ole gaasi ikka veel.
Ta nõudis, et tegutsetaks gaasitarnete jätkumise nimel, sest kannatajateks on inimesed ja ettevõtted.
Vaja on ühtset energiapoliitikat ning Kiievisse ja Moskvasse tuleb edastada sõnum, et kui tarneid ei jätkata koheselt, siis mõjutab see kahepoolseid suhteid.
Ta märkis ka, et kõigel gaasiga seonduval on ka poliitiline hind.
Hanna FOLTYN-KUBICKA (UEN, PL) leidis, et tegemist ei ole mitte ainult majandusliku, vaid ka poliitilise probleemiga.
Kreml soovib tema sõnul oma mõju levitada kogu Kesk- ja Ida-Euroopas ning Euroopa põlvili suruda.
Kõneleja leidis, et Euroopa on liialt passiivne.
Rebecca HARMS (Greens/EFA, DE) leidis, et Tšehhi on olukorraga väga hästi hakkama saanud ning et seda ei oleks võimalik olnud paremini lahendada.
Venemaa gaasiga seotud vaidluste valguses peaks Euroopa enda käest küsima, milliseid suhteid Venemaaga soovitakse ning milliseid suhteid soovitakse ELi ja Venemaa vahele jäävate riikidega.
Harmsi arvates on Ukraina jaoks halvim see, et teatud poliitikute huvide tõttu on Ukraina lähenemine ELile küsimärgi all.
Esko Olavi SEPPÄNEN (GUE/NGL, FI) märkis, et Saryusz-Wolski ütles, et tuleb võtta meetmeid ning küsis, et kas see tähendab, et ei osteta enam Venemaa gaasi?
Seppänen leidis, et sellisel juhul peaks ehk Poola selle lähenemisega alustama.
Ta ütles ka, et on läbirääkimiste poolt.
Gerard BATTEN (IND/DEM, UK) tsiteeris oma kolleegi, kes oli öelnud, et Putiniga sõlmitud kokkuleppeid ei saa uskuda, sest "see mees on gangster".
Batten leidis, et Ühendkuningriik peab hoidma oma vähenevad gaasivarud endale ning mitte alluma ühisele energiapoliitikale.
Samuti peaks Ühendkuningriik ehitama uusi tuumajaamasid.
Arutelu: 14.01.2009
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Euroopa Ülemkogu
Tšehhi eesistumise kava esitlemine
2009-01-19 - 16:46
Saadikud arutasid 14. jaanuaril Tšehhi eesistumise kava, mida parlamendis esitles Tšehhi peaminister Mirek Topolánek.
Eesistumise prioriteedid on majandus, energia ning Euroopa Liit maailmas.
Samuti keskenduti Venemaa/Ukraina gaasitülile, olukorrale Gazas ning Lissaboni lepingu tulevikule.
Nõukogu kõnevoor Tšehhi peaminister Mirek TOPOLÁNEK märkis, et eesistumise prioriteetideks on majandus, energia ning Euroopa Liit maailmas.
Samuti on hetkesündmuste tõttu prioriteediks gaas ning Gaza.
Peaminister lisas, et eesistumise motoks on "Ilma tõketeta, kuid reeglitega Euroopa".
Peaminister ütles, et majanduse osas kavatseb eesistujariik rakendada G20 kohtumisel 2008. aasta novembris ja ülemkogul 2008. aasta detsembris vastu võetud otsuseid.
Samuti töötatakse selle nimel, et tagatud oleks neli põhivabadust ning ka viies vabadus - teadmiste vaba liikumine.
Lisaks on eesmärgiks jätkusuutlik energiapoliitika.
Välispoliitikast rääkides tõi eesistuja esile Lähis-Ida konflikti lahendamise vajaduse ning idapartnerluse tähtsuse.
Topolánek tõi oluliste teemadena lisaks välja juunis toimuvad Euroopa Parlamendi valimised, Euroopa Komisjoni uue koosseisu arutelud ning Lissaboni lepingu tuleviku.
Komisjoni kõnevoor José Manuel BARROSO leidis, et gaasi ja Gaza osas tuleb näidata, et Euroopa Liit suudab selliste probleemidega tegeleda.
Gaasitarnete probleem on Barroso sõnul "vastuvõetamatu ja uskumatu," sest päev pärast kokkuleppe sõlmimist ei ole ikka gaasitarned alanud.
Barroso märkis, et ta saadab Moskvasse ning Kiievisse selge sõnumi - kui kokkulepetest ei peeta kinni, siis ta soovitab ettevõtetel pöörduda kohtusse ja liikmesriikidel soovitab otsida alternatiivseid pakkujaid.
Küsimus on nüüd tema sõnul selles, kas Venemaad ja Ukrainat võib pidada usaldusväärseteks partneriteks.
Barroso avaldas veel lootust, et liit jätkab 2009. aasta sama hoogsalt nagu 2008. aastal ning et komisjoni ja nõukogu majanduse elustamise kava rakendatakse tõhusalt.
Fraktsioonide kõnevoor Joseph DAUL (PPE-DE, FR) märkis, et eesistujariik puutub kohe alguses kokku paljude väljakutsetega - majanduslangus, gaasikriis ja Lähis-Ida, ning et selles valguses on ühine lähenemine ainus võimalus.
Martin SCHULZ (PSE, DE) rõhutas, et järgmised kuus kuud on olulised Euroopa Parlamendi valimiste seisukohast.
Schulz tuletas meelde, et "me oleme tugevad ainult siis kui me ei ole lõhestunud" ning ta kahetses, et erinevad Euroopa Liidu juhid on väljendanud Lähis-Ida ja gaasitüli osas erinevaid arvamusi.
Schulz rõhutas, et "me vajame ühist lähenemist ja Lissaboni leping annab meile selle".
Graham WATSON (ALDE, UK) nentis, et Euroopat ootavad rasked ajad ning ta soovis eesistujariigile edu.
Watson märkis ka, et ELi energiasõltuvus peab lõppema.
Lisaks soovis Watson teada, miks Tšehhi ei ole ratifitseerinud Lissaboni lepingut ja miks riik ehitab Euroopa pinnale raketitõrjesüsteemi.
Brian CROWLEY (UEN, IE) ütles alustuseks, et ELi ja USA vahelisi suhteid tuleb parandada ning ta avaldas lootust, et eesistujariik sellega tegeleb.
Crowley märkis, et meie ees on suured väljakutsed ning ta palus, et eesistuja tagaks, et liidul on "selge ja tugevam hääl".
Kõneleja avaldas eesistujariigile ning Barrosole tunnustust otsustava käitumise puhul gaasitüli osas ning rõhutas idapartnerluse olulisust.
Monica FRASSONI (Greens/EFA, IT) toonitas, et institutsioonid peavad nõudma pommitamise lõpetamist Gazas.
Ta leidis ka, et Tšehhi tööprogramm on suhteliselt vanamoeline ning et peaminister ei soovi tegelikult vastata kodanike vajadustele.
Frassoni oli rahulolematu, et järjepidevusest ja sidususest jääb puudu, ning ta leidis, et eesistuja programmi kohaselt on maailm ohtlik koht.
Frassoni märkis ka, et energiajulgeolek ja -solidaarsus tuleb saavutada jõulise ning ühendatud tegutsemise läbi.
Ta oli samuti häiritud, et Tšehhi ei ole veel ratifitseerinud Lissaboni lepingut.
Miloslav RANSDORF (GUE/NGL, CZ) ütles, et eesistujariik peab keskenduma sotsiaalmajandusele ja innovatsioonile, sest nii saab majanduskriisist välja tulla.
Ta rõhutas ka, et me peame olema valmis muutuma ning olema loovad.
Ransdorfi sõnul on samuti oluline, et Euroopa saaks üle oma alaväärsuskompleksist suhetes USAga.
Vladimír ŽELEZNÝ (IND/DEM, CZ) märkis, et ükski eesistujariik ei ole pidanud silmitsi seisma nii negatiivse pressiga kui Tšehhi, ning eriti kriitiline olevat Prantsusmaa press.
Samas on Tšehhil mõistlikud eesmärgid ja prioriteedid ning me oleme edukad, ütles ta.
Kõneleja oli veendunud, et Tšehhi tõestab, et väikesed riigid on pädevad ning et suudavad korraldada hea eesistumise.
Eesti saadiku sõnavõtt Tunne KELAM (EPP-ED, EE) leidis oma sõnavõtus, et majanduskriisi puhul on parimaks ravimiks suurem konkurentsivõime ning nelja põhilise vabaduse tagamine.
Kelam toetas samuti eesistujariigi mõtet arendada täielikult välja idapartnerlus ning ta toonitas, kui oluline on, et sellised riigid nagu Ukraina ja Gruusia jagaksid õigusriigi ja demokraatliku vastutuse põhimõtteid.
Kelam märkis veel, et eelmisel aastal tegi parlament ettepaneku kuulutada 23. august kommunismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks.
Kõneleja avaldas lootust, et eesistujariik asub liikmesriikide valitsusi veenma mälestuspäeva juba tänavu pidama.
Kelam lisas, et ta ootab samuti, et eesistujariik tegutseks selle nimelt, et kommunismi tingimustes toimepandud kuritegudele antakse Euroopa moraalne ja poliitiline hinnang.
Arutelu: 14.01.2009 Tšehhi eesistumise kava Nõukogu kõnevoor Komisjoni kõnevoor Fraktsioonide kõnevoor
ET
1
LINK
http://www.eu2009.cz/en/czech-presidency/programme-and-priorities/programme-and-priorities-479/
ET
2
MULTIMEDIA
20090114MLT46180.asf
ET
3
MULTIMEDIA
20090114MLT46178.asf
ET
4
MULTIMEDIA
20090114MLT46188.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Euro
Euro 10. aastapäeva tähistamine
2009-01-19 - 16:46
Euro 10. aastapäeva pidulikul istungil esinesid parlamendi ees kõnega Euroopa Keskpanga president Jean-Claude Trichet, Eurogrupi president Jean-Claude Juncker, Euroopa Komisjoni volinik Joaquín Almunia ja Prantsusmaa endine president Valery Giscard d’Estaing.
Euroopa Parlamendi president Hans-Gert PÖTTERING märkis pidulikku istungit avades, et "täna tähistame ühte olulisemat ajaloolist otsust, mille Euroopa Liit on teinud".
Euro kasutuselevõtt oli tema sõnul loogiline otsus, et kindlustada ühisturgu.
10 aastat tagasi oli palju skepsist euro kasutuselevõtuga seoses.
Nüüd aga võime öelda, et usaldus euro vastu on ääretult suur, see on toonud edu ettevõtetele ja majandusele ja euro on saanud majandusliku stabiilsuse sümboliks.
Pöttering nentis, et paljud ELi ja eurotsooni elanikud näevad eurot ühe ELi kõige positiivsema saavutusena.
Pöttering lisas, et mõni päev tagasi tervitasime Slovakkiat eurotsooni 16. liikmena.
Ta avaldas veendumust, et järgmiste tähtpäevade ajal tervitame veel rohkem uusi liikmeid ning avaldas lootust, et kriteeriumite täitmisel liituvad eurotsooniga kõik liikmesriigid.
Euroopa Keskpanga president Jean-Claude TRICHET ütles, et rahaliidu algusaastatel tuli tegeleda keeruliste ülesannetega - vaja oli luua keskpank ja stabiilne uus valuuta.
Nüüd aga on aeg pühitsemiseks.
Samas on tema sõnul meie ees ka uued väljakutsed, millega hakkama saamiseks on eelkõige vaja rakendada stabiilsus- ja kasvupakti.
Laienemise kohta märkis Trichet, et see on "inspireeriv ja väljakutseid esitav ettevõtmine" ning tema sõnul on väga tähtis, et laienemine jätkuks.
Eurogrupi president Jean-Claude JUNCKER i hinnangul on Euroopa demonstreerinud võimekust välja töötada ambitsioonikaid plaane ja neid ellu viia ning Euroopa Liit, siseturg, laienemised ja euro on märgiks sellest.
Ta nentis, et euro tagab stabiilsuse rasketel majanduslikel aegadel, kuid et sellest hoolimata on 2009. aastal meie ees rasked ajad.
Euroopa Komisjoni volinik Joaquín ALMUNIA nentis samuti, et euro on toonud endaga kaasa stabiilsuse ja majandusliku kindluse ning ta avaldas arvamust, et euro edukus jätkub ka järgmistel aastakümnetel.
Euro sisseviijad näitasid tema sõnul üles "julgust ja fantaasiat".
Lõpetuseks rõhutas ta, et tulevikus tuleb kodanike huvides jätkata sama moodi.
Prantsusmaa endine president Valery Giscard d’ESTAING märkis, et euro näol on tegemist suurima panusega liidu integratsiooni alates EP otseste valimiste sisseviimisest ning et euro poolt saavutatud edu on ületanud kõik ootused.
Giscard d'Estaing nentis, et 10 aastaga on eurost saanud maailma tähtsuselt teine vääring ning edukas haldamine on temast teinud tugeva kilbi majanduskriisi vastu.
Arutelu: 13.01.2009 Euro 10. aastapäev
ET
1
MULTIMEDIA
20090112MLT45888.wmv
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Läti Vabariigi presidendi tervituskõne
2009-01-19 - 16:46
Parlamendi ees esines kõnega Läti Vabariigi president Valdis Zatlers.
Oma kõnes märkis ta, et isegi kõige euroskeptilisem inimene peab tunnistama, et Läti liikmelisus ELis on kokkuvõttes olnud Läti jaoks kasulik.
Läti presidenti tervitades märkis Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering, et Läti on uus liikmesriik, mis ootas liitumist 60 aastat.
Samas on liikmelisus tema sõnul olnud vastastikku kasulik.
"Just kriisihetkel saame aru, kui oluline on liit ja kui oluline on koostöö liikmesriikide ja institutsioonide vahe," nentis Pöttering.
ELi liikmelisus on Läti jaoks olnud kasulik Läti president Valdis ZATLERS märkis, et 2009. aasta on Läti jaoks oluline, sest tänavu möödub viis aastat Euroopa Liidu ja NATOga liitumisest.
Zatlers tänas seejärel parlamenti selle eest, et vastu võeti resolutsioon, milles tehakse üleskutse, et 23. august nimetataks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks.
President tegi seejärel kokkuvõtte viimasest viiest aastast Läti jaoks.
Tema hinnangul on Lätis demokraatia tugevnenud, investeerimiskliima on paranenud, tagatud on inimeste, teenuste ja toodete vaba liikumine, ning Läti hääl on kuulda Euroopas ja Euroopa hääl maailmas.
Samas tuleb presidendi sõnul olla enesekriitiline ja mõista, et tehtud on ka vigu - pärast laienemist jäädi loorberitele puhkama, mistõttu Läti ei suuda alati ära kasutada ELi pakutavaid võimalusi, samuti ei ole piisavalt keskendutud euro kasutuselevõtule.
Zatlers nentis aga, et "siiski peab isegi kõige euroskeptilisem inimene tunnistama, et Läti liikmelisus ELis on kokkuvõttes olnud Läti jaoks kasulik."
President andis seejärel ülevaate Läti keerulisest majanduslikust olukorrast ning tänas Euroopat solidaarsuse väljendamise eest.
Välispoliitikast kõneledes kiitis president idapartnerluse ettepanekut, mis peab tugevdama ELi ning Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina vahelisi suhteid.
Zatlers kinnitas ka, et Läti on valmis andma oma panuse naabruspoliitika ja idapartnerluse arendamisse, sest ajaloolistel põhjustel on Lätil selles vallas eriline ekspertiis.
President juhtis lisaks tähelepanu sellele, et hiljutised arengud energia vallas on veennud kõiki liikmesriike, et ühine energiapoliitika on vajalik.
Ta tõi eraldi välja vajaduse ühendada Balti energiaturg Skandinaavia ja Kesk-Euroopa võrgustikega.
President tervitas samuti Rootsi initsiatiivi strateegilistes läbirääkimistes ning ta avaldas lootust, et Rootsi tegeleb oma eesistumise ajal järgmisel poolaastal just Läänemere regiooni väljakutsetega.
Valdis Zatlers nimetati Läti presidendiks 08. juulil 2007. aastal.
Arutelu: 13.01.2009 Valdis Zatlersi elulugu
ET
1
LINK
http://www.president.lv/pk/content/?cat_id=2192&lng=en
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
Aruanne üldsuse juurdepääsu kohta EP dokumentidele
2009-01-19 - 16:46
Raportis, mis käsitleb avalikkuse juurdepääsu institutsioonide dokumentidele, kutsuvad saadikud nõukogu üles avalikustama oma arutelusid.
Parlamenti kutsutakse üles avalikustama enam parlamendiliikmete tegevust, osavõttu parlamendi tööst ning saadikute hüvitisi ja kulutusi.
Lisaks on saadikute hinnangul vaja institutsioonidevahelist otsingumootorit ning institutsioonide veebilehed peaksid olema koostalitusvõimelised.
Raporti poolt hääletas 355, vastu 195 ja erapooletuks jäi 18 saadikut.
Marco CAPPATO (ALDE, IT) raportis märgivad saadikud, et juurdepääsu dokumentidele on antud rohkematel juhtudel kui 2007. aastal.
Samas nendivad parlamendiliikmed, et institutsioonid tõlgendavad dokumentidele juurdepääsu käsitlevat määrust erinevalt.
Institutsioone kutsutakse üles võtma meetmeid, et tagada oma tegevuse, dokumentide ja otsuste avalikustamine, mis on nende õiguspärasuse, legitiimsuse ja vastutuse tingimuseks.
Saadikud meenutavad, et institutsioonid on kohustatud avalikustama oma tegevuse ning et seda põhimõtet on toetanud ka Euroopa Kohtu kohtupraktika ja eriti Turco kohtuasja otsus.
Parlamendiliikmed leiavad, et "pöördepunktiks" saanud otsus Turco kohtuasjas peab tagama, et nõukogu avalikustab üldreeglina kõik arutelud, dokumendid ja kogu teabe, sealhulgas liikmesriikide delegatsioonide identiteedi nõukogus ning selle töörühmades ja ekspertrühmades.
Veebileht Euroopa Liitu puudutava teabega Parlamendiliikmed märgivad, et Euroopa Parlament peaks olema ELis avalikustamise, läbipaistvuse ja avalikkuse esirinnas ning et enne Euroopa Parlamendi valimisi 2009. aastal tuleks käivitada erakorraline tegevuskava, näiteks e-parlamendi algatuse raames, et tagada selle veebisaidil rohkema ja lihtsamini juurdepääsetava teabe kättesaadavaks tegemine.
Seejuures tuleks kajastada Euroopa Parlamendi liikmete tegevust, parlamendi töös osalemist ja sellest osavõttu absoluut-, suht- ja protsentarvudes, ning parlamendiliikmete hüvitisi ja kulutusi.
Saadikud on samas "veendunud, et juurdepääs ELi institutsioone puudutavale teabele on tavakodanike jaoks ka tulevikus seotud takistustega".
Saadikud rõhutavad, et vaja oleks institutsioonidevahelist otsingumootorit, mis muudaks juurdepääsu dokumentidele ja teabele avalikkuse jaoks kasutajasõbralikumaks.
Samuti tuleks parandada, lihtsustada ja täiustada ELi institutsioonide registreid ja veebilehti ning muuta need koostalitlusvõimelisteks.
Lisaks kutsutakse ELi institutsioone üles suurendama läbipaistvust seoses komiteemenetluse ning esimesel lugemisel saavutatavate kokkulepetega ELi institutsioonide vahel kaasotsustamismenetluste raames (nn kolmepoolsed kokkulepped).
Saadikud ei võtnud vastu lõiku, milles erakondi ja parlamendifraktsioone kutsuti üles oma koosolekuid üle kandma ning dokumente Internetis kättesaadavaks tegema.
Eesti saadiku sõnavõtt Marianne MIKKO (PSE, EE) ütles oma sõnavõtus: "Demokraatia põhineb läbipaistvusel ja avatusel.
Eriti tähtis on see praegu, enne Euroopa Parlamendi juunivalimisi.
Veebikeskkonna lihtsustamine aitaks kaasa Europarlamendi valimiste aktiivsuse suurendamisele.
Kui teavitada kodanikke saadikute tegevusest ja üldiselt EP toimimisest arusaadavas keeles, paneksime me noori ja vanu meist huvituma.
E-parlament on igati tervitatav algatus.
Otsingukriteeriumide alusel peaks kodanikule olema kättesaadav kogu teave saadiku tööst.
Lisaks täiskogule peaks inimesel olema juurdepääs ka komisjonides ja delegatsioonides tehtavale tööle.
Kodanik peab takistusteta saama tervikpildi meie tegevusest.
Samuti toetan institutsioonidevahelise ühtse teabe- ja dokumendiregistri loomise mõtet.
On oluline, et kodanik võiks jälgida teda huvitavat menetlust ja pääseda juurde kõigile dokumentidele ühest kohast.
Ühtse portaali loomine võtab aega, kuid liikugem selles suunas.
See on meie tee nüüd ja edaspidi."
Marco CAPPATO (ALDE, IT) Dokument: A6-0459/2008 Menetlus: Omaalgatuslik raport Arutelu: 13.01.2009 Hääletus: 14.01.2009 Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamine)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0022 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
Passide turvaelementide ja biomeetria standardid
2009-01-19 - 16:46
Parlamendis vastu võetud raportiga muudetakse passide ja reisidokumentide turvaelemente ja biomeetriat käsitlevat määrust.
Nõukogu ja parlament jõudsid kompromissini, mille kohaselt alla 12-aastaste laste sõrmejälgi ei tule biomeetrilistesse passidesse lisada.
Samas peab tulevikus igal inimesel olema oma reisidokument.
Liikmesriigid peavad biomeetrilised dokumendid võtma kasutusele hiljemalt 2009. aasta juuni lõpus.
13. detsembril 2004 võttis nõukogu vastu määruse liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta.
Järgnevalt leiti mõnedes liikmesriikides läbiviidud katseprojektides, et alla 6-aastaste laste sõrmejäljed ei olnud piisava kvaliteediga isiku tuvastamiseks.
Seetõttu leppisid parlamendi ja nõukogu delegatsioonid kokku, et alla 12-aastased lapsed on sõrmejälgede andmise kohustusest vabastatud.
Samas võivad riigid, kes juba võtavad alla 12-aastaste laste sõrmejälgi, seda teha veel neli aastat.
Vanusepiir ei tohi üleminekuperioodil siiski olla madalam kui 6 aastat.
Lisaks on sõrmejälgede andmise kohustusest vabastatud isikud, kellelt on füüsiliselt võimatu sõrmejälgi võtta.
Kui sõrmejälgede võtmine kindlaksmääratud sõrmedelt on ajutiselt võimatu, võivad liikmesriigid võtta sõrmejälgi teistelt sõrmedelt.
Kui ka teistelt sõrmedelt on ajutiselt võimatu sõrmejälgi võtta, võivad liikmesriigid väljastada ajutise passi, mille kehtivusaeg on maksimaalselt 12 kuud.
Igale inimesele oma pass Lastega kaubitsemise vastu võitlemiseks nähakse eelnõus ette põhimõte "igale inimesele oma pass".
Seni on mõnes liikmesriigis väljastatud passe, millesse on kantud omaniku lapsed ja toodud välja nende nimed, aga mis sisaldavad biomeetrilisi andmeid ainult lapsevanema ja passi omaniku kohta.
Edaspidi peab ka igal lapsel olema oma pass.
Liikmesriikidele antakse selle nõude täitmiseks aega kolm aastat.
Juba välja antud passe võib kasutada nende kehtivusaja lõpuni.
Parlament käsitles määrust Carlos COELHO (EPP-ED, PT) raportis.
Raporti poolt hääletas 594, vastu 51 ja erapooletuks jäi 37 saadikut.
Olukord Eestis Eestis hakkas Kodakondsus- ja Migratsiooniamet biomeetrilisi passe välja andma 22. mail 2007. aastal.
Esialgu kantakse dokumendis olevale kiibile biomeetriliseks tuvastuseks digitaalne näokujutis.
2009. aasta suvel hakatakse kiibile kandma lisaks ka digitaalseid sõrmejäljekujutisi.
Lapsi ei kanta Eestis vanemate passidesse alates 1. jaanuarist 2000.
Carlos COELHO (EPP-ED, PT) Dokument: A6-0500/2008 Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I) Arutelu: 13.01.2009 Hääletus: 14.01.2009 Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2252/2004 liikmesriikide väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0015 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Kaupade vaba liikumine
Riigihanked kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas
2009-01-19 - 16:46
Parlament võttis vastu raporti, mis puudutab riigihankeid kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas.
Direktiivi vastu võtmine tagab ühisturu selles valdkonnas, ent samas arvestatakse ka liikmesriikide julgeolekuhuvidega.
Raporti poolt hääletas 597, vastu 69 ja erapooletuks jäi 33 saadikut.
Uus direktiiv loob Euroopa ühise õigusliku raamistiku kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihangete jaoks.
Lisaks sisaldab direktiiv konkreetset nimekirja lepingutest, mis jäävad direktiivi haldusalast välja (nt kolmandate riikidega sõlmitavad lepingud ning luurega seotud lepingud).
Direktiivi tuleb kohaldada asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimisel, kui hange on vähemalt 412 000 eurot (käibemaksuta).
Töid (nt ehitustööd, infrastruktuuritööd jne) puudutavad hankelepingud on hõlmatud alates 5,150 miljonist eurost (käibemaksuta).
Parlament käsitles direktiivi Alexander LAMBSDORFF GRAF i (ALDE, DE) raportis.
Liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma kahe aasta jooksul pärast selle jõustumist.
Taustainfo 2006. aastal moodustasid EL-26 (va Taani) kaitsealased kulutused 201 miljardit eurot (47 miljardist eurost Ühendkuningriigis kuni 35 miljoni euroni Maltal).
Nimetatud summa sisaldab 110 miljardit eurot personalikuludeks ja 91 miljardit eurot kaitsevarustuse hankimiseks.
91 miljardit eurot jagunevad järgmiselt: 39 miljardit eurot investeeringutele, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse kulutused, 43 miljardit eurot operatsioonide ja hooldustööde tarbeks ning veel 9 miljardit eurot muudele kulutustele, sealhulgas infrastruktuuri- ja ehitustööd.
Alexander LAMBSDORFF GRAF (ALDE, DE) Dokument: A6-0415/2008 Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I) Hääletus: 14.01.2009 Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonna ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0016 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Põhiõigused
Põhiõiguste olukord Euroopa Liidus 2004-2008
2009-01-19 - 16:46
Parlament võttis vastu raporti põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus aastatel 2004-2008.
Raportis avaldavad saadikud muret põhiõiguste sagedaste rikkumiste pärast ELis ning juhivad tähelepanu vähemuste ja kodakondsuseta inimeste diskrimineerimise ning eraelu puutumatusega seotud probleemidele.
Raporti poolt hääletas 401, vastu 220 ja erapooletuks jäi 67 saadikut.
Parlament arutas raportit 2008. aasta detsembris toimunud täiskogul.
Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT) raportis käsitletakse põhiõiguste erinevaid aspekte.
Saadikud teevad ka omapoolseid soovitusi diskrimineerimise, sisserände, sotsiaalõiguste ning soolise võrdõiguslikkuse teemal.
Kodakondsuseta inimesed ja vähemusrahvuste kaitse Raportis avaldatakse arvamust, et kodakondsuseta isikud, kes elavad alaliselt liikmesriikides, on Euroopa Liidus ainulaadses olukorras, kuna "teatavad liikmesriigid esitavad neile põhjendamatuid või tingimata mittevajalikke nõudmisi, millega kaasneb nende diskrimineerimine enamusrühma kuuluvate kodanikega võrreldes".
Saadikud nõuavad, et kõik asjaomased liikmesriigid ratifitseeriksid kodakondsuseta isikute seisundi (1954, 1961) ja kodakondsusetuse vähendamise ÜRO konventsiooni.
1990ndatel aastatel iseseisvunud või iseseisvuse taastanud liikmesriikidel palutakse kohelda kõiki enne seda nende territooriumil alaliselt elanud isikuid ilma diskrimineerimata.
Saadikud tunnevad samuti muret selle üle, et tõhusa integratsioonipoliitika puudumine põhjustab sadade tuhandete mittekodanike ja kodakondsuseta isikute tõrjutust töö-, sotsiaalsest ja poliitilisest elust.
Parlamendiliikmed toovad raportis esile, et kuigi vähemuste kaitse kuulub Kopenhaageni kriteeriumide hulka, puuduvad ühenduse poliitikas nii rahvusvähemuste õiguste ühised kriteeriumid kui ka nende miinimumstandardid, samuti puudub ELi ühine määratlus rahvusvähemusse kuulumise kohta.
Raportis soovitatakse kehtestada selline määratlus Euroopa tasandil Euroopa Nõukogu 1993. aasta soovituse alusel ning kõiki liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, kutsutakse allkirjastama ja ratifitseerima Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte harta ning rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni.
Lisaks rõhutatakse piirkondlike ja vähemuskeelte kaitsmise ja edendamise tähtsust ning märgitakse, et õigus kõnelda ja saada haridust oma emakeeles on üks peamisi põhiõigusi.
Terrorismivastase võitluse meetmed problemaatilised Parlamendiliikmed leiavad, et rahvusvaheline koostöö terrorismivastase võitluse alal on sageli kaasa toonud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse taseme alanemise, eelkõige eraelu puutumatuse õiguse, andmekaitse ja mittediskrimineerimise osas.
Raportis nõutakse, et Euroopa Liit austaks täielikult inimõigustealaseid rahvusvahelisi standardeid ja kohustusi.
Veebruaris 2007 võttis parlament vastu resolutsiooni LKA tegevuse kohta Euroopa Liidus.
Saadikud nõuavad, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid rakendaksid resolutsioonis toodud soovitusi ning nad tervitavad sellega seoses USA uue presidendi avaldust, mille kohaselt Guantanamo Bay kinnipidamisasutus suletakse ja kinnipeetavad antakse kohtu alla.
Samast soost isikute partnerluse vastastikune tunnustamine Raportis palutakse liikmesriikidel, kes on vastu võtnud õigusaktid samast soost isikute partnerluse kohta, tunnustada teistes liikmesriikides vastuvõetud sarnase mõjuga sätteid.
Nendel liikmesriikidel palutakse esitada ettepanekud, et tagada samasooliste paaride Euroopa Liidus vaba liikumise õiguse kohaldamine võrdsetel tingimustel heteroseksuaalsete paaridega.
Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT) Dokument: A6-0479/2008 Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I) Hääletus: 14.01.2009 Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0019 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Rahvatervis
Pestitsiidide õigusaktid kiideti heaks
2009-01-19 - 16:46
Parlament kiitis heaks pestitsiide puudutavad õigusaktid, millega keelustatakse teatud eriti ohtlike ainete kasutamine.
Kokkuleppe kohaselt koostatakse Euroopa Liidu tasemel heakskiidetud toimeainete nimekiri ning uutele taimekaitsevahenditele antakse kasutamisluba riiklikul tasandil.
Lisaks peavad liikmesriigid koostama tegevuskavad, et määrata kindlaks pestitsiidide kasutamisest inimese tervisele tulenevate ohtude ja mõju vähendamise eesmärgid, meetmed ja ajakavad.
Keemiliste taimekaitsevahendite turuleviimine Taimekaitsevahendite turuleviimise määruse eesmärgiks on vaadata läbi taimekaitsevahenditele turustamisloa andmise kriteeriumid ning menetlus.
Kokkuleppe kohaselt luuakse Euroopa Liidu tasandil heakskiidetud toimeainete nimekiri ning uutele taimekaitsevahenditele antakse selle nimekirja alusel kasutamisluba riiklikul tasandil.
Üldjuhul keelatakse ära ained, mis on genotoksilised, kantserogeensed, paljunemisvõimet või sisenõresüsteemi kahjustavad, või mis on püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised, või mis on väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad (erandiks on juhud, kui inimeste kokkupuude vastavate ainetega realistlikes kasutustingimustes on väheoluline).
Inimeste arengut mõjutavate neurotoksiliste ja immunotoksiliste ainete suhtes võib rakendada karmimaid ohutusstandardeid.
Kui teatud aine ei vasta ohutusnõuetele, kuid on taimekaitse seisukohast väga oluline, võib sellele ainele anda heakskiidu, ent mitte rohkem kui 5 aastaks.
Teatud ohtlikke aineid sisaldavad tooted tuleb võimaluse korral asendada ohutumate alternatiividega.
Saadikud nõudsid, et asendamise tähtaeg oleks 3 aastat.
Lisaks keelustatakse meemesilasi kahjustavad ained.
Uued õigusaktid on kasulikud pestitsiidide tootjatele ja kasutajatele, sest: liikmesriigid annavad toodetele kasutamisloa kas riiklikul tasandil või vastastikuse tunnustamise läbi.
Euroopa Liit jaotatakse kolmeks geograafiliseks tsooniks (põhi, keskosa ja lõuna), mille siseselt järgitakse üldjuhul vastastikuse tunnustamise põhimõtet.
Eesti kuulub põhjatsooni koos Läti, Leedu, Soome, Rootsi ja Taaniga.
Siiski võivad liikmesriigid keelustada toote nt konkreetsetel keskkonna- või põllumajanduskaalutlustel; tooted saavad kasutamisloa kiiremini, sest liikmesriigid peavad vastastikuse tunnustamise osas otsuse tegema 120 päeva jooksul.
Siiani ei ole tunnustamisele tähtaega seatud.
Uus määrus rakendub järk-järgult ning kõik praegu turustatavad tooted võivad jääda turule kuni nende kasutamisluba kehtib.
Hinnangu kohaselt keelustatakse määruses sisalduvate ohutusnõuete tulemusel 22 ohtliku aine kasutamine.
Parlament käsitles ettepanekut Hiltrud BREYER i (Verts/ALE, DE) raportis.
Taimekaitsevahendite jätkusuutlik kasutamine Pestitsiidide jätkusuutliku kasutamise raamdirektiivi kohaselt koostavad liikmesriigid riiklikud tegevuskavad, et määrata kindlaks pestitsiidide kasutamisest inimese tervisele tulenevate ohtude ja mõju vähendamise eesmärgid, meetmed ja ajakavad.
Samuti peavad tegevuskavad soodustama integreeritud kahjuritõrje ning alternatiivsete lähenemisviiside või võtete väljatöötamist ja kasutuselevõtmist, et vähendada sõltuvust pestitsiidide kasutamisest.
Näitajate alusel pannase paika pestitsiidide kasutamise vähendamise ajakava ja eesmärgid (nõukogu kokkuleppe saavutamise eesmärgil loobusid saadikud nõudmisest, et vähendamine peaks olema vähemalt 50%).
Pestitsiidide õhust pihustamine keelustatakse, ehkki erandite tegemine on võimalik.
Õhust pihustamine ei ole lubatud elamupiirkondade läheduses.
Liikmesriigid peavad samuti tagama, et võetakse erimeetmeid veekeskkonna ja joogivee kaitsmiseks pestitsiididega saastamise vastu.
Näiteks nähakse veekogude kaitsmiseks ette kaitseribad ja joogiveevõtukohtade kaitseks luuakse kaitsevööndid, kus ei tohi pestitsiide kasutada ega ladustada.
Lisaks keelatakse või piiratakse vajaliku miinimumini pestitsiidide kasutamine kõigil aladel, mida kasutavad üldsus või tundlikud elanikerühmad, nt parkides, avalikes aedades, spordi- ja puhkealadel, koolialadel ja mänguväljakutel ning avalike tervishoiuasutuste läheduses.
Samuti nähakse ette uued pestitsiidide turustajate ja professionaalsete pestitsiidikasutajate väljaõppe reeglid ning teadlikkuse tõstmise süsteemi loomine.
Liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma 2011. aasta alguses.
Parlament käsitles ettepanekut Christa KLAß i (EPP-ED, DE) raportis.
Ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks Christa KLAß (EPP-ED, DE) Dokument: A6-0443/2008 Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II) Arutelu: 12.01.2009 Hääletus: 13.01.2009 Taimekaitsevahendite turuleviimine Hiltrud BREYER (Greens/EFA, DE) Dokument: A6-0444/2008 Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II) Arutelu: 12.01.2009 Hääletus: 13.01.2009 Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0010 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
President Pötteringi avaldus olukorra kohta Lähis-Idas
2009-01-19 - 16:46
Osaistungjärgu alguses tegi Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering avalduse olukorra kohta Lähis-Idas.
Ta kutsus mõlemat poolt üles vägivalla lõpetamisele ning rõhutas, et Lähis-Ida probleemi ei ole võimalik lahendada sõjaliste vahenditega.
"Peame lõpuks jõudma poliitilise lahenduseni.
Vaid dialoog ja läbirääkimised toovad meid kriisist välja," ütles Pöttering.
Parlamendi president rõhutas, et see ei ole vastuvõetav, et inimesed kannatavad edasi ja vägivald jätkub ning et nüüd rünnatakse juba ka ÜRO töötajaid.
Pöttering kinnitas, et vägivalla lõpetamine peab tulema mõlemalt poolt.
Ta nentis, et relvarahu lõpetas Hamas ning et Iisraeli linnade pommitamine Hamasi poolt on vastuvõetamatu.
President märkis samas, et unustada ei tohi ka proportsionaalsust ning et "ehkki igal riigil on õigus end kaitsta, ei õigusta see operatsioone, mille ohvriteks on eelkõige tsiviilelanikud".
Ta rõhutas ka, et inimesi Gaza sektoris tuleb aidata ning humanitaarolukord ei tohi mingil juhul halveneda.
Pöttering lisas ka, et me kõik oleme poliitiliselt vastutavad olukorra pärast Lähis-Idas ja peame kaasa aitama sellele, et leiaksime pikaajalise lahenduse vägivallaspiraalist välja pääsemiseks.
Tema sõnul tuleb kõigepealt saavutada püsiv relvarahu, teiseks tuleb kohe tagada humanitaarabi täielik juurdepääs ja kolmandaks tuleb rahuprotsessi intensiivistada.
Parlament arutas olukorda Gazas kolmapäeval, 14. jaanuaril.
Resolutsioon olukorra kohta Gazas võeti vastu neljapäeval, 15. jaanuaril.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Parlament nõuab koheselt püsiva relvarahu sõlmimist Lähis-Idas
2009-01-19 - 16:46
Vastu võetud resolutsioonis nõuavad saadikud koheselt püsiva relvarahu sõlmimist, mis peaks hõlmama Hamasi raketirünnakute peatamist Iisraeli vastu ja Iisraeli sõjategevuse lõpetamist Gazas.
Ka nõutakse läbirääkimiste teel vaherahu sõlmimist ja vajadusel rahvusvaheliste jõudude kohalesaatmist.
Saadikud soovivad, et Iisraeli ametivõimud laseksid välisajakirjanikel sündmusi kohapeal jälgida ning võimaldaksid Gaza sektorisse takistamatult toimetada humanitaarabi.
Teemat arutati 14. jaanuaril.
Saadikud nõuavad läbirääkimiste teel vaherahu sõlmimist, mille peaks kindlustama rahvusvahelise üldsuse poolt Lähis-Ida neliku ja Araabia Liiga koordineerimisel loodav mehhanism, mis võib sisaldada selge mandaadi alusel rahvusvaheliste jõudude kohalesaatmist.
Parlament nõuavad samuti, et Iisraeli ametivõimud võimaldaksid Gaza sektorisse takistamatult toimetada humanitaarabi ning tagaksid abi pideva ja küllaldase liikumise humanitaarkoridoride kaudu.
Lisaks tuleb Gazas viivitamatult kehtestada kord ja tagatised, et hoida püsivat relvarahu, mis tähendab ühtlasi Iisraeli vägede väljaviimist, piiriületuspunktide püsivat taasavamist, blokaadi tühistamist ning relvade ja laskemoona salakaubaveo ärahoidmist.
Saadikud on šokeeritud Gaza tsiviilelanikkonna kannatustest ning taunivad asjaolu, et rünnakute käigus on tabatud tsiviil- ja ÜRO sihtmärke.
Samuti avaldavad nad kaastunnet tsiviilelanikkonnale, kes kannatab vägivalla all Gaza sektoris ja Lõuna-Israelis.
Parlamendiliikmed kutsuvad Iisraeli üles täitma rahvusvahelisest õigusest ja rahvusvahelisest humanitaarõigusest tulenevaid kohustusi ning kutsuvad Hamasi üles lõpetama raketirünnakud ja võtma endale vastutuse, kohustudes osalema poliitilises protsessis, mille eesmärk on taastada Palestiina-sisene dialoog ning anda panus kestvasse läbirääkimisprotsessi.
Resolutsioonis rõhutatakse Palestiina ühiskonna kõikide rühmade vahelise lepitusprotsessi jätkamise suurt tähtsust, lähtudes 2007. aasta veebruari Meka kokkuleppest, mis tähendab, et tunnistatakse varasemaid kokkuleppeid, sh Iisraeli õigust eksisteerida.
Saadikud rõhutavad seoses sellega vajadust püsiva geograafilise ühenduse järele Gaza sektori ja Jordani Läänekalda vahel ning nende rahumeelse ja püsiva poliitilise taasühendamise järele.
ARUTELU 14.01.2009 Nõukogu kõnevoor Arutelu avades ütles Euroopa Liidu nõukogu nimel Tšehhi välisminister Karel SCHWARZENBERG , et "kriisi lahenduse kontuurid hakkavad paistma.
Esmane ja kõige olulisem on peatada Hamasi raketirünnakuid Iisraeli vastu ning Iisraeli sõjalise tegevuse lõpetamine.
Samuti tuleb lubada piirkonda humanitaarabi, taastada avalike teenuste toimimine ja hädasti vajaminev meditsiiniabi".
Komisjoni kõnevoor Volinik Benita FERRERO-WALDNER i sõnul "surub konflikt rahu palju kaugemale ning sellel on negatiivne mõju kogu regiooni stabiilsusele".
Ferrero-Waldneri hinnangul nõrgendab konflikt usaldust Iisraeli ja Palestiina vahel, mistõttu on vaja poliitilisi läbirääkimisi nii pea kui vaenutegevus lõppeb.
"Iisrael ei saa endale lubada aja raiskamist rahu saavutamisel," ütles ta.
Kuigi nii Iisrael kui Hamas lükkasid tagasi ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooni 1860, loodab Ferrero-Waldner, et Egiptuse ja Türgi abiga leitakse peagi vettpidav lahendus.
"Peame peatama lõppematu hävitustöö ja ülesehitustöö ringi," ütles ta.
Fraktsioonide kõnevoor José Ignacio SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA (EPP-ED, ES) sõnul on "17 päeva sõdimist viinud sügavalt depressiivse olukorrani - hävitustöö, kaose, vihkamise ning kättemaksuni".
Salafranca kutsus üles sõlmima kohest relvarahu ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioon 1860 järgi.
Martin SCHULZ (PSE, DE) tõdes, et teema on kõikidele osapooltele äärmiselt keeruline.
"Iisrael on meie sõber," ütles ta, "aga seda olulisem on see, et me saame rääkida temaga vastuolulistest teemadest".
"Iisraelil on õigus kaitsta end nende eest, kes soovivad teda hävitada, aga kasutama peab proportsionaalseid vahendeid.
Arvan, et me kõik nõustume, et vahendid, mida nad kasutavad, pole proportsionaalsed."
Tunnistades, et kuigi Hamas ei jaga samu väärtusi, peaks tema sõnul olema võimalik nendega rääkida, ja kui Iisrael ei ole suuteline Hamasiga rääkima, peaks vaatama teisi võimalusi dialoogiks neliku abil.
Annemie NEYTS-UYTTEBROECK (ALDE, BE) märkis, et selle konflikti lõpetamiseks võib vaja minna rahvusvahelisi jõude ning ta kutsus ELi üles selles osalema.
"EL peab tegutsema ja rääkima otsekoheselt," ütles ta.
"Samuti peab kaasatud olema USA ja ka Araabia Liiga ning tema liikmed."
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT) märkis, et dialoogi terroristidega ei tohi õigustada tsiviilisikute surmadega, sest on oht, et see õigustab terroristlikku vägivalda tulevikus.
Samas peab EL tagama humanitaarabi, et Iisraeli ja Palestiina vajadused saaksid kaetud.
Daniel Marc COHN-BENDIT (Greens/EFA, DE) nentis, et rahu ja julgeoleku lootus "haihtub väga kiiresti" ning ta lisas, et julgeolek vajab pidevat hoolitsust.
Hr Schulzi sõnadele viidates ütles ta, et Iisraeli tuleb kaitsta tema enda eest ning et palestiinlasi tuleb kaitsta Hamasi eest.
Lõpetuseks leidis Cohn-Bendit, et nõukogu peaks loobuma mõttest parandada suhteid Iisraeliga ning palestiinlased vajavad abi, et Hamasile vastu hakata.
Luisa MORGANTINI (GUE/NGL, IT) tõdes, et samal ajal kui surevad inimesed, hukkuvad ka inimõigused ning Euroopa unistus universaalsest austusest.
"Me ei ole tõhusad," leidis ta.
Tema sõnul tuleb mõista, et see sõda ei aita Iisraeli, vaid teeb lõpu Iisraeli moraalsele jõule.
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) ütles, et Palestiina on islami territoorium ning et islami liikumine on selle põhimõtte juurde ka jäänud.
Iisraelile ei ole selle tõttu Lähis-Idas kohta.
Hamas saab Belderi hinnangul konfliktist kasu.
Kui Euroopa tahab tagada Iisraeli riigi püsimise, siis on oodata konflikti Hamasiga.
Vaherahu on Belderi hinnangul Hamasi jaoks vaid paus ning lõplikku vaherahu ei saavutata.
Arutelu: 14.01.2009 Hääletus: 15.01.2009 Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Gaza sektoris Nõukogu ja komisjoni kõnevoor Fraktsioonide kõnevoor
ET
2
MULTIMEDIA
20090114MLT46241.asf
ET
3
MULTIMEDIA
20090114MLT46245.asf
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0025 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Euroopa Liidu strateegia Valgevene suhtes
2009-01-19 - 16:46
Saadikud seavad Valgevenele viis tingimust suhete oluliseks parandamiseks Euroopa Liiduga.
Resolutsioonis tuuakse esile meedia, valitsusväliste organisatsioonide ning poliitilise ühinemise vabaduse tagamise tähtsus, ning saadikud leiavad, et vaid nende tingimuste täitmisel tuleks pikendada perioodi, mil Valgevene valitsusametnikud on vabastatud reisipiirangutest.
Resolutsiooni poolt hääletas 551, vastu 15 ja erapooletuks jäi 31 saadikut.
Parlament juhib resolutsioonis tähelepanu viiele tingimusele, mis peavad olema täidetud, et oluliselt parandada suhteid Euroopa Liiduga: Valgevene peab jääma riigiks, kus ei ole poliitvange; tagama meediale sõnavabaduse; jätkama koostööd OSCEga valimisseaduse küsimuses; parandama tingimusi valitsusväliste organisatsioonide tegevuseks ja tagama kogunemisvabaduse ja poliitilise ühinemise vabaduse.
2008. aasta oktoobris otsustas nõukogu, et Valgevene teatud valitsusametnike suhtes kehtestatud reisipiiranguid ei tuleks kohaldada kuue kuu pikkuse perioodi jooksul (perioodi võidakse pikendada).
Et teha lõpp riigi enda põhjustatud isolatsioonile ülejäänud Euroopast ning et suhted ELi ja Valgevene vahel paraneksid märgatavalt, nõuavad saadikud, et Valgevene valitsus austaks inimõigusi.
Selleks peab valitsus tegema ülivajalikud muudatused Valgevene kriminaalkoodeksisse, loobuma ähvardamast kohtu alla andmisega, kõrvaldama kõik takistused, mis ei lase valitsusvälistel organisatsioonidel end Valgevenes korralikult registreerida ning parandama suhtumist rahvusvähemustesse ja austust nende suhtes.
Poliitilise ühinemise ja meedia vabadus Saadikud tunnevad heameelt Valgevene ametivõimude otsuse üle registreerida Vabadusliikumine, mida juhib Valgevene endine presidendikandidaat Aljaksandr Milinkevitš.
Samuti tervitavad nad Valgevene ametivõimude otsust lubada kahe sõltumatu ajalehe – Narodnaja Volja ja Naša Niva trükkimist ja levitamist.
Samas juhivad saadikud tähelepanu sellele, et veel 13 sõltumatut ajalehte ootab registreerimist.
Lisaks tervitatakse Valgevene valitsuse otsust arutada internetipõhise meedia rahvusvahelisi standardeid ning konsulteerida neil teemadel Valgevene ajakirjanike liiduga.
Nõukogul ja komisjonil palutakse kaaluda võimalust anda rahalist abi Valgevene sõltumatule telekanalile Belsat ja nõudma tungivalt, et Valgevene valitsus registreeriks Belsati ametlikult Valgevenes.
Samuti palutakse nõukogul ja komisjonil kaaluda võimalust kutsuda Valgevene valitsust hea tahte ja positiivse muutuse märgina üles võimaldama Vilniuse Valgevene Euroopa Humanitaarteaduste Eksiilülikoolil naasta seaduslikult Valgevenesse ja taastada oma tegevus normaalsetes tingimustes edasiseks arenguks Minskis.
Poliitilised vangid ja surmanuhtlus Saadikud tervitavad poliitiliste vangide vabastamist, kuid mõistavad hukka tõsiasja, et teatud aktivistide vabadusi piiratakse.
Lisaks mõistavad parlamendiliikmed hukka asjaolu, et Valgevene on ainus riik Euroopas, kus vastuolus ÜRO väärtustega kehtib endiselt surmanuhtlus ning nad kutsuvad Valgevene võime üles austama usuvabadust.
Viisad ja reisimine Resolutsioonis kutsutakse nõukogu ja komisjoni üles jätkama tegevust Valgevene kodanike viisamenetluste lihtsustamiseks, nt alandades Valgevene kodanike jaoks Schengeni territooriumile sisenemisel nõutava viisa lõivu ja lihtsustades viisade saamise korda.
Saadikud taunivad samas Valgevene ametivõimude otsust keelduda korduvalt sissesõiduviisade andmisest Euroopa Parlamendi liikmetele ja liikmesriikide parlamendiliikmetele.
Lisaks tervitatakse Valgevene võimude otsust kaotada ajutiselt reisimiskeeld suure hulga Tšernobõli katastroofi ohvrite jaoks, et võimaldada neil osaleda puhke- ja taastusprogrammides.
ELi eesistujat Tšehhi Vabariiki kutsutakse üles pidama oluliseks üleeuroopalise kokkuleppe sõlmimist Valgevene võimudega, et võimaldada lastel reisida Valgevenest kõikidesse ELi liikmesriikidesse, mis selliseid puhke- ja taastusprogramme korraldavad.
Arutelu: 14.01.2009 Hääletus: 15.01.2009 Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioon ELi Valgevene-strateegia kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0027 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Ülejäänud hääletustulemused
2009-01-19 - 16:46
Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid.
Teisipäev, 13. jaanuar 2009
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Raport: Paolo Costa (A6-0468/2008) - Koostöö tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise valdkonnas
Kodukorra artikli 43 lõige 1
Raport võeti vastu 421 poolt-, 4 vastu- ja 24 erapooletu häälega.
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Raport: Diana Wallis (A6-0510/2008) - Ovoalbumiini ja laktalbumiini ühine kaubandussüsteem (kodifitseeritud versioon)
Kodukorra artikkel 80
Raport võeti vastu 454 poolt-, 10 vastu- ja 14 erapooletu häälega.
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Raport: Diana Wallis (A6-0511/2008) - Äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul rakendatav ühine maksustamissüsteem (kodifitseeritud versioon)
Kodukorra artikkel 80
Raport võeti vastu 479 poolt-, 12 vastu- ja 18 erapooletu häälega.
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Raport: Costas Botopoulos (A6-0508/2008) - Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu otsuste osas esitatud apellatsioonikaebuste puhul kehtiva keeltekasutuse kord
Raport võeti vastu 515 poolt-, 12 vastu- ja 12 erapooletu häälega.
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Raport: Bastiaan Belder (A6-0489/2008) - Kaubandus- ja majandussuhted Lääne-Balkani riikidega
Kodukorra artikli 45 lõige 2:
Omaalgatuslik raport võeti vastu 522 poolt-, 12 vastu- ja 15 erapooletu häälega.
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Raport: Mairead McGuinness (A6-0505/2008) - Ühine põllumajanduspoliitika ja ülemaailmne toiduainetega kindlustatus
Kodukorra artikli 45 lõige 2:
Omaalgatuslik raport võeti vastu 482 poolt-, 24 vastu- ja 59 erapooletu häälega.
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Raport: Genowefa Grabowska (A6-0475/2008) - Kodanikuühiskonna dialoogi arendamine Lissaboni lepingu põhjal
Kodukorra artikli 45 lõige 2:
Omaalgatuslik raport võeti vastu 519 poolt-, 75 vastu- ja 11 erapooletu häälega.
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Raport: Barbara Weiler (A6-0514/2008) - Ettepanek võtta üle, rakendada ja jõustada direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, ja direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta
Kodukorra artikli 45 lõige 2:
Omaalgatuslik raport võeti vastu 566 poolt-, 18 vastu- ja 15 erapooletu häälega.
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Raport: Pedro Guerreiro (A6-0485/2008) - Ühine kalanduspoliitika ja ökosüsteemil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisel
Kodukorra artikli 45 lõige 2:
Omaalgatuslik raport võeti vastu 557 poolt-, 48 vastu- ja 12 erapooletu häälega.
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Raport: Wolf Klinz (A6-0497/2008) - Eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamine (uuesti sõnastamine)
Kodukorra artikkel 80a
Raport võeti vastu 589 poolt-, 28 vastu- ja 38 erapooletu häälega.
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Raport: Donata Gottardi (A6-0507/2008) - Riigi rahandus majandus- ja rahaliidus 2007 - 2008
Kodukorra artikli 45 lõige 2:
Omaalgatuslik raport võeti vastu 521 poolt-, 47 vastu- ja 55 erapooletu häälega.
Kolmapäev, 14. jaanuar 2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Raport: Carl Schlyter (A6-0341/2008) - Ohtlikud ained ja valmistised (diklorometaan)
Raport võeti vastu 674 poolt-, 17 vastu- ja 8 erapooletu häälega.
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Raport: Ilda Figueiredo (A6-0423/2008) - Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni ratifitseerimine
Raport võeti vastu 671 poolt-, 16 vastu- ja 6 erapooletu häälega.
Resolutsiooni ettepanek (B6-0624/2008) - Meretöönormide konventsioon
Kodukorra artikli 78 lõige 3
Resolutsiooni ettepanek võeti vastu 646 poolt-, 20 vastu- ja 5 erapooletu häälega.
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Raport: Laima Liucija Andrikienė (A6-0498/2008) - ÜRO inimõiguste nõukogu areng, sealhulgas ELi roll
Kodukorra artikli 45 lõige 2.
Omaalgatuslik raport võeti vastu 629 poolt-, 26 vastu- ja 10 erapooletu häälega.
Neljapäev, 15. jaanuar 2009
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Raport: Véronique Mathieu (A6-0488/2008) - ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontroll
Kodukorra artikli 45 lõige 2:
Omaalgatuslik raport võeti vastu 550 poolt-, 5 vastu- ja 25 erapooletu häälega.
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Raport: Teresa Riera Madurell (A6-0491/2008) - Meeste ja naiste võrdne kohtlemine töö saamisel, kutseõppes ja edutamisel ning töötingimuste pakkumisel
Kodukorra artikli 45 lõige 2:
Omaalgatuslik raport võeti vastu 537 poolt-, 22 vastu- ja 31 erapooletu häälega.
Resolutsiooni ettepanek - Olukord Somaali poolsaarel
B6-0033/2009
Resolutsiooni ettepanek võeti vastu 570 poolt-, 11 vastu- ja 27 erapooletu häälega.
Resolutsiooni ettepanekud - Srebrenica
RC B6-0022/2009, B6-0022/2009, B6-0023/2009, B6-0024/2009, B6-0025/2009, B6-0026/2009, B6-0027/2009
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu 556 poolt-, 9 vastu- ja 22 erapooletu häälega.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
