P6_TA(2005)0174
Puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus
A6-0121/2005
Euroopa Parlamendi resolutsioon puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (2004/2193(INI))
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse lihtsustamise kohta (KOM(2004)0549);
–
võttes arvesse komisjoni töödokumenti, mis analüüsib puu- ja köögiviljaturu ühist korraldust (SEK(2004)1120);
–
võttes arvesse nõukogu määrusi (EÜ) nr 2200/96 EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1.
Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).
,
2201/96 EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29.
Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).
, 2202/96 EÜT L 297, 21.11.1996, lk 49.
Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
ja 2699/2000 EÜT L 311, 12.12.2000, lk 9.
, mis on puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse aluseks;
–
võttes arvesse komisjoni dokumenti "ELi laienemine: mõju puu- ja köögiviljasektorile";
–
võttes arvesse komisjoni määrusi (EÜ) nr 1432/2003 ELT L 203, 12.8.2003, lk 18.
tootjaorganisatsioonide tunnustamise kohta ja (EÜ) nr 1433/2003 ELT L 203, 12.8.2003, lk 25.
Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1813/2004 (ELT L 319, 20.10.2004, lk 5).
rakendusfondide ja -kavade kohta kõnealuses sektoris;
–
võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1782/2003 ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.
Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 118/2005 (ELT L 24, 27.1.2005, lk 15).
ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1973/2004 ELT L 345, 20.11.2004, lk 1.
erimeetmete kohta pähklitootmise toetamiseks;
–
võttes arvesse komisjoni määrusi (EÜ) nr 1535/2003 ELT L 218, 30.8.2003, lk 14.
Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 180/2005 (ELT L 30, 3.2.2005, lk 7).
, (EÜ) nr 2111/2003 ELT L 317, 2.12.2003, lk 5.
ja (EÜ) nr 103/2004 ELT L 16, 23.1.2004, lk 3.
kõnealuses sektoris kehtivate eeskirjade lihtsustamise kohta;
–
võttes arvesse oma 5. juuli 2001. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni aruannet nõukogule puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta (KOM(2001)0036) EÜT C 65 E, 14.3.2002, lk 334.
;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
–
võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ( A6-0121/2005 ),
A.
arvestades, et Euroopa tootjad ja enamik liikmesriike toetavad 1996. aasta reformiga loodud süsteemi põhielementide säilitamist, nagu nähtub eesistujariik Hollandi 2004. aasta novembri järeldustest ning Euroopa Parlamendis 2. veebruaril 2005 toimunud avaliku kuulamise tulemustest;
B.
arvestades, et sellele vaatamata on vaja elavdada arengut puu- ja köögiviljasektori toetussüsteemis taotletavate eesmärkide suunas, kuna tootmise kontsentratsiooni tase ei ole ikka veel kõrgem kui 40%, ehkki turgude tõhusamaks juhtimiseks ja tootjate konkurentsivõime suurendamiseks peaks see olema märgatavalt suurem;
C.
arvestades, et pakkumise ja ühenduse eelarvevahendite kontsentratsioon on erinevates liikmesriikides ja tootjaorganisatsioonides märgatavalt erinev; arvestades, et 5% tootjaorganisatsioonidest kasutavad 50% vahenditest, mistõttu on vaja võtta meetmeid olukorra tasakaalustamiseks ja liikmesriikide iseärasuste arvessevõtmiseks;
D.
arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata olukorrale uutes liikmesriikides, kus pakkumise kontsentratsioon on ebapiisav;
E.
arvestades, et kümne uue liikmesriigi ühinemine ELiga on muutnud senist puu- ja köögiviljakasvatuse struktuuri, tehes 25 liikmesriigiga EList suurtootja paljude värskete ja töödeldud puu- ja köögiviljade puhul, nt hapukirsid, sõstrad, maasikad, karusmarjad ja õunamahl;
F.
arvestades, et erinevalt suurest hulgast 15 liikmelises ELis kasvatatavatest puu- ja köögiviljadest ei hõlma nimetatud puu- ja köögivilju mingid toetuskavad, et neil on oluline roll kümne uue liikmesriigi majanduses ja sotsiaalsfääris ning et konkurents kolmandate riikide sarnaste toodetega on tihe;
G.
arvestades, et ühenduse puu- ja köögiviljasektori jaoks ettenähtud eelarves on aasta lõikes eelarvevahendeid pidevalt ja olulisel määral kasutamata jäetud ning tekkinud varu võimaldab suurendada tootjaorganisatsioonide rahastamist, eriti neis piirkondades, kus tootjaorganisatsioonid on arengus maha jäänud, pidades sealjuures silmas asjaolu, et viimastel aastatel on kasutamata jäänud kuni 25% kõnealuse sektori jaoks ettenähtud üldsummast;
H.
arvestades, et puu- ja köögiviljasektorit iseloomustab turu ebastabiilsus ning järsu hinnalanguse korral pole turult kõrvaldamise praegune süsteem ebapiisavate hüvitiste, liigse bürokraatia, tootmispiirkondades puuduliku organiseerumise, tootmisvõimsuse puuduliku tundmise (mis teeb võimatuks nõuetekohase turukorralduse tagamise), kolmandate riikide impordi mõju ning turult kõrvaldatud toodete sobivate turustamisvõimaluste puudumise tõttu talupidajate sissetulekute tagamiseks piisavalt tõhus;
I.
arvestades, et puu- ja köögiviljasektoris tuleks luua uus kriisiohjamissüsteem, mis võimaldaks senisest tõhusamalt tulla toime hinnalangustega ja julgustaks talupidajaid osalema tootjaorganisatsioonides;
J.
arvestades, et töödeldud puu- ja köögivilja sektori toetuskaval on olnud oluline roll pakkumise kontsentreerimisel ja see võimaldanud arendada Euroopa Liidus vastavat tööstusharu, mis tekitab uusi töökohti ja areneb pidevalt;
K.
arvestades, et töödeldud puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse raames senini ettenähtud toetuskavad ei võta arvesse paljusid liike, mis on olulised uutele liikmesriikidele;
L.
arvestades, et vaja oleks luua toetuskavad ka sellistele liikidele nagu hapukirsid, sõstrad, maasikad ja õunad (mahlatootmiseks), kuivõrd neil on suur majanduslik ja sotsiaalne tähtsus ning need on tarbijate tervisele kasulikud;
M.
arvestades, et olemasolevatesse toetuskavadesse tuleks siiski teha teatavaid parandusi, eriti töödeldud tomatite tootmise suhtes, kuna nimetatud sektori puhul ei võta tasakaalustusmehhanismid arvesse nõudluse suurenemisest tulenevat laienemisvajadust, ning toote eriomaduste tõttu võrreldes teiste toodetega, mille suhtes töödeldud köögiviljade toetuskava rakendatakse (tegemist on ainsa üheaastase põllukultuuriga, mida kasvatakse valdavalt tööstuse tarbeks), on kogu sektor teravas kriisis, mis seab ohtu nimetatud põllukultuuri tuleviku teatud liikmesriikides;
N.
arvestades, et oleks kasulik edendada uut tüüpi kvaliteetsete pastöriseeritud tsitrusviljamahlade turustamist, et muuta ühenduse turul pakutavate toodete valik täiuslikumaks ja mitmekesisemaks, aidates samal ajal kaasa uute töökohtade loomisele;
O.
arvestades, et vajalik on tõhustada üldkampaaniaid puu- ja köögiviljade toetuseks, kuivõrd viimaste kasulikkust tervisele tõendavad mitmed teaduslikud uuringud ning Maailma Tervishoiuorganisatsiooni 2004. aasta mais vastuvõetud toitumise, kehalise tegevuse ja tervishoiu ülemaailmse strateegia soovitused;
P.
arvestades, et on vaja astuda läbimõeldud samme põllumajandustoodete kaitsmiseks kolmandate riikide impordi ühe kasvava surve eest, mis mõningal juhul võib viia tootmise kadumiseni ühenduses, ning et rikkumiste vältimiseks tuleks lihtsustada tolliprotseduuri;
Q.
arvestades, et puu- ja köögiviljasektori ees seisavad peatselt uued kaubanduslikud väljakutsed, mis sõltuvad eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsioonis peetavate kõneluste tulemustest;
R.
arvestades, et puu- ja köögiviljatootjatel on piiratud juurdepääs maaelu arengu fondidele ja väljapakutud tingimustel Euroopa Põllumajandusfondi Maaelu Arendamiseks asutamine raskendaks seda olukorda;
S.
arvestades vajadust vähendada turumoonutuste ohtu puu- ja köögiviljasektoris pärast 2003. aasta septembris läbiviidud ühise põllumajanduspoliitika reformi, pidades silmas asjaolu, et teiste põllukultuuride tootjad, kes saavad "ühtse otsemakse" kava raames toetusi, võivad massiliselt siirduda nimetatud sektorisse;
T.
arvestades, et nimetatud sektoris on mitmeid struktuurilisi ja toimimisalaseid puudujääke, millele tuleks tähelepanu pöörata ja mis tuleks mõne järgmise ühise turukorralduse reformiga kõrvalda, nt:
-
puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide liikmete vähesus;
-
puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide suhteline väiksus;
-
ülemäärane ja keerukas bürokraatia, mis takistab rakenduskavade nõuetekohast läbiviimist;
-
rakenduskavade alakasutamine turustamise ja kestva müügiedenduse juures;
-
kvaliteeditõendiga toodangu endiselt vähene osakaal,
Tootjaorganisatsioonid
1.
avaldab kindlat vastuseisu komisjoni otsusele lükata edasi puu- ja köögiviljasektori reformimisettepaneku esitamine; peab nimetatud ettepaneku edasilükkamist ühe või kahe aasta võrra lubamatuks ja ülemääraseks, kuivõrd on vaja kiiremas korras leida lahendus turukriisidele, mida ei ole võimalik lahendata olemasolevate turukorraldusvahenditega; nõuab komisjonilt tungivalt mitte jätta unarusse sektorit, millel on Euroopa Liidu põllumajanduslikus lõpptoodangus äärmiselt oluline osa (17%) ja millel on oht jääda uues kokkulepitavas finantsperspektiivis vastava tähelepanuta; rõhutab muuhulgas, et äärmiselt oluline on leida uusi turukorraldusmehhanisme, mille abil reageerida kaubanduse liberaliseerimisele Maailma Kaubandusorganisatsioonis peetavate kõneluste käigus;
2.
nõuab tungivalt, et komisjon esitaks 2005. aasta juuliks ettepaneku tugevdada tootjaorganisatsioonide rolli turgude juhtimisel ning näidata liikmesriikide suhtes tunnustamis- ja toimimistingimuste osas üles suuremat paindlikkust ja subsidiaarsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kõrvaldama mitmetes liikmesriikides väärtõlgenduse tulemusel kehtestatud nõuet, et tootjaorganisatsiooni liikmeks olemise minimaalne periood on kolm aastat;
3.
nõuab muul viisil kui vastava tootjaorganisatsiooni kaudu turustatud toodete teatamiskohustuse suhtes tehtavate erandite laiendamist ja paindlikumaks muutmist;
4.
arvab, et praegune ühenduse toetuse ülemmäär rakendusfondidesse tuleks üldjoontes säilitada, kuid erinevate organisatsioonide piiriüleste partnerlussuhete, ühinemiste, ühenduste ja koostöö puhul tuleks seda tõsta 4,1%-lt 6%-le, kuna praegune piirmäär ei ole vastavuses piirülestele partnerlussuhetele kohaldatava kaasrahastamise kindlaksmääratud protsendiga ja vajadusega edendada ühinemisi, ühendusi ja koostööd;
5.
peab eriti väikeste põllumajandusettevõtjate sissetulekute suurendamiseks vajalikuks, et ka need ettevõtjad, kes turustavad vahetult lõpptarbijale rohkem kui 20% või 25% toodangust, võiksid olla tunnustatud tootjaorganisatsiooni liikmeks; leiab seetõttu, et otseturustuse osakaalu piiramine ei ole otstarbekas;
6.
peab vajalikuks suurendada ühenduse kaasrahastamise määra 60%-ni tootjaorganisatsioonide vaheliste koostöö, ühenduste ja ühinemiste korral, kui on arvesse võetud müügimahtude miinimumkriteeriumeid ning lähteolukorraga võrreldes tekib lisaväärtus pakkumise kontsentreerumise näol, võttes arvesse organisatsiooni liikmete arvu;
7.
toetab ühenduse osalemise ülempiiri tõstmist rakendusfondides organisatsioonide puhul, juhul kui viimased vastavad rangetele tunnustamiskriteeriumitele, andes neile vähemalt viieks aastas teatud soodustuse, mida saab varieerida vastavalt liikmete arvule ja turustatud toodangu hulgale;
8.
peab tootjaorganisatsioonide asutamise edendamiseks väheste organisatsioonidega piirkondades vajalikuks riikliku abi organisatsioonide loomisele piirkondades, kus olemasolevad tootjaühendused turustavad alla 15% puu- ja köögiviljatoodangust ja kus puu- ja köögiviljatoodangu osakaal on vähemalt 15% kohalikust põllumajandustoodangust;
9.
nõuab sellega seoses, et uus rakendusfondide kord näeks ette võimaluse kasutada ühel aastal kasutamata jäänud ühenduse eelarvevahendeid järgmisel aastal; arvab, et igal juhul tuleb tagada ühise turukorralduse reformi (eelneva tunnustamise nõude tühistamine, turult kõrvaldamine, tagasimaksed jne )tulemusel kasutamata jäänud assigneeringute tagasisuunamine kõnealusele sektorile;
10.
on seisukohal, et uutele liikmesriikidele tuleks üleminekuperioodiks anda suuremat toetust ülalnimetatud tootjaühenduste loomiseks ja juhtimiseks (rakendada tootjaühenduse tegevuse esimesel viiel aastal vastavalt toetusmäärasid 10%, 10%, 8%, 6% ja 4% praegu kohaldatavate toetusmäärade 5%, 5%, 4%, 3% ja 2% asemel, jättes samas praegused toetuste ülemmäärad endiseks, vastavalt 100 000, 100 000, 80 000, 60 000 ja 40 000 eurot);
11.
on seisukohal, et teatud tootjaorganisatsioonide tunnustamisega seotud menetluste paindlikumaks muutmiseks tuleb laiendada olemasolevaid tootekategooriaid ja võimaldada tootjaorganisatsioonide tunnustamist kahes täiendavas kategoorias:
-
töödeldavad puuviljad;
-
töödeldavad köögiviljad;
12.
teeb ettepaneku anda uute liikmesriikide tootjaorganisatsioonidele, juhul kui need vastavad rangetele tunnustamiskriteeriumitele, teatud soodustus, mida saab varieerida vastavalt liikmete arvule ja turustatud toodangu hulgale, ja muuta uutes liikmesriikides teatud üleminekuperioodiks nimetatud kriteeriume lõdvemaks viieteistkümnes "vanas" liikmesriigis kohaldatavatest kriteeriumidest;
13.
peab vajalikuks õiguskindluse tagamist tootjaorganisatsioonidele ja kontrolliprotseduuride lihtsustamist ühtsete kriteeriumide kehtestamise abil rakenduskavas määratud riiklikele ja ühendusetasandi kontrollimisasutustele; on arvamusel, et tootjaorganisatsioonidele õiguskindluse tagamiseks peab komisjon määrama kindlaks mehhanismid, mille põhjal oleks viimastel võimalik tagada enda ja rakenduskavade eesmärkide täitmiseks vajalike inim- ja tehniliste ressursside olemasolu;
14.
on seisukohal, et korda, mille alusel tootjaorganisatsiooni liikmed saavad teha makseid rakendusfondidesse, tuleb muuta paindlikumaks, ning et uued õigusaktid peaksid ka tootjaorganisatsioonil endal võimaldama sissemaksete tegemist rakendusfondi; rõhutab samuti, et suurem paindlikkus nõuab rahastatavate algatuste positiivse nimekirja läbivaatamist, et kohandada rakenduskavad vastavamaks tootjaorganisatsioonide vajadustele ning anda tootjaühendustele suurem autonoomsus nimetatud algatuste läbiviimiseks;
15.
kutsub üles julgustama puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioone tegema rakenduskavade raames kvaliteedi tõendamist ja toiduohutuse tagamist käsitlevaid ning keskkonnaalaseid algatusi;
16.
on seisukohal, et tootjaorganisatsioonidele ja nende liikmetele tuleks võimaldada tulevikus täielik juurdepääs regionaalarengu fondidele, kuna rakendusfondid pole piisavad suurteks infrastruktuuriinvesteeringuteks;
17.
peab vajalikuks kontrollitud ja integreeritud maaviljeluse suhtes ühtsete direktiivide rakendamist Euroopa Liidus;
18.
nõuab muul viisil kui vastava tootjaorganisatsiooni kaudu turustatud toodete teatamiskohustuse suhtes tehtavate erandite laiendamist ja paindlikumaks muutmist; nõuab tootjate poolt otse tarbijatele müüdavate toodete piirmäärade paindlikumaks muutmist ja vastava protsendi kehtestamist kooskõlas tootjaorganisatsiooniga igal üksikul juhul eraldi;
19.
nõuab normide kehtestamist järgmiste toodete turustamiseks: spargelkapsas, hiina kapsas, potimaitsetaimed, talisibul, petersell, punasigur, rabarber, naeris, murulauk, kaalikas; nõuab turukorralduse rakendusala laiendamist suhkrumaisile ja muutmist viisil, et see hõlmaks kõiki värskeid potimaitsetaimi, eelkõige basiilikut;
Kriisiohjamine
20.
nõuab tõhusa süsteemi loomist turul kriisiolukordadega toimetulemiseks, et hoida ära tootmise lõpetamist kõnealuses sektoris järsu hinnalanguse korral, arvestades sealjuures, et selline hinnalangus ei mõjuta tavaliselt tarbijahindasid; kõnealune süsteem peaks võimaldama tootjaorganisatsioonidel osaleda aktiivselt oma toodete turustamisel; siiski tuleks kriisiohjamissüsteemid ette näha nii horisontaalmeetmete puhul kui ka puu- ja köögiviljaturu korralduses;
21.
palub komisjonil põhjalikult uurida erinevaid kriisiohjamissüsteeme, mida saab rakendada puu- ja köögiviljasektoris, ning kutsub üles looma puu- ja köögiviljade tootmise prognoosimiseks ühenduse tasandil ja riikides turujärelevalve keskusi, et tuvastada võimalikke kriisiolukordi ja nendele seeläbi kiiremini reageerida;
22.
toetab komisjoni hiljutises dokumendis kriisiohjamise kohta põllumajanduses leiduvat mõtet panna suuremat rõhku vertikaalsetele organisatsioonidele, nagu näiteks sektoriorganisatsioonid; rõhutab üldisemas plaanis sektoriorganisatsioonide rolli turu reguleerimises ja läbipaistvuses.
23.
nõuab praeguse turult kõrvaldamise süsteemi täiendamist teatava kindlustusfondiga, mida haldaksid tootjaorganisatsioonid ning rahastaksid Euroopa Liit, liikmesriigid ja talupidajad; kõnealust fondi tuleks kasutada kriiside puhul turult kõrvaldatud toodete eest hüvitise maksmiseks tootjale, tootmise vähendamise eest tasumiseks ning talupidajatele vabatahtliku tulu ja halva ilma kindlustusskeemi rajamiseks, arvestades vastava teostatavusuuringu tulemusi; teeb ettepaneku, et tootjaorganisatsioonidesse mittekuuluvad tootjad saaksid kõnealuses kindlustusfondis osaleda, kuid kriiside korral saaksid nad väiksemaid hüvitisi ning seda eeldusel, et üksiktootja osaleb tootjaorganisatsioonide poolt vastu võetud kriisiohjamismeetmetes ja järgib vastavaid eeskirju; kõnealust fondi tuleks rahastada rakendusfondist eraldi ning selle skeemi alusel rahastamiseks peaks sobilik olema kollektiivkindlustus;
24.
peab uue kriisiohjamissüsteemi raames vajalikuks suurendada toetusi, kui turult kõrvaldatud tooted jagatakse tasuta hoolekandeasutustele, kuna praegused toetused ei hüvita kõrgeid transpordi- ja pakendamiskulusid, või kui neid kasutatakse puu- ja köögiviljade tarbimise edendamiseks koolides tehtavate kampaaniate raames;
Struktuuriprobleemidega tegelemine
25.
nõuab raamprojekti loomist puuviljaistanduste maharaiumiseks (peamiselt vanaaegsete õuna- ja hapukirsisortide osas), et vältida ühenduses suuremaid struktuurikriise; on veendunud, et nimetatud meede on sektori tõhusaks toimimiseks hädavajalik;
Töödeldud puu- ja köögiviljasektori toetuskava
26.
peab vajalikuks töödeldud tomatite tootmiskünniste tõstmist, vastavalt 1996. ja 2000. aastal heakskiidetud reformidele, võttes arvesse, et olemasolevad künnised ei võimalda rahuldada kasvavat nõudlust ega seista vastu kolmandate riikide konkurentsile;
27.
pooldab seisukohta, et tootmismahtude vastavusse viimiseks turutingimustega tuleb marja- (hapukirsid, sõstrad, vaarikad, maasikad ja karusmarjad) ja õunatootmisele luua vastavad toetuskavad; märgib, et uutes liikmesriikides on kõnealused tooted nii majanduslikult kui sotsiaalselt strateegilise tähtsusega;
28.
on seisukohal, et seoses tootjaorganisatsioonidesse mittekuuluvatele talupidajatele loodava võimalusega tarnida oma toodangut tsitrusviljatööstusele tuleks tõsta töödeldavate tsitrusviljade tootmiskünniseid;
29.
pooldab võimaluse andmist liikmesriikidele, kes seda vajalikuks peavad, töödeldud tomatite tootmiskünniste kehtestamiseks piirkondlikul alusel;
30.
arvab, et virsiku- ja pirnisektoris peaks muutma toetused karistatavaks vaid siis, kui mõlema toote tootmiskünniste summa on ületatud; see hoiaks ära talupidajate kahjud ilma ühenduse eelarvevahendeid suurendamata;
31.
arvab, et oleks vaja paremini kasutada töödeldavate tsitrusviljade ELi tootmiskünniseid, muutes need toodete vahel ülekantavaks, kui mõnda künnistest ei kasutata täielikult;
32.
arvab, et tsitrusviljade tootmiskünniste ületamise korral peaks abi muutma karistatavaks vaid siis, kui kõikide erinevate tsitruseliikide ühenduse tasandi tootmiskünniste summa on ületatud, et hoida niipalju kui võimalik ära tootjate sissetulekut vähendavaid trahve, säilitades samal ajal eelarvelise neutraalsuse;
33.
märgib, et töödeldavate tomatite puhul teise võimalusena arutluse all olevad lahtiseotud toetused kutsuks esile talupidajate massilise siirdumise nimetatud sektorisse ja teiste, 2003. aasta septembri ühise põllumajanduspoliitika reformist mõjutatud põllukultuuride viljelemise lõpetamise; samuti muudaks see keeruliseks tootjaorganisatsioonide ja tööstuse vahelised suhted;
34.
kinnitab, et Maailma Kaubandusorganisatsioonis peetavatest kõnelustest ei tulene mingil viisil sundust kasutada töödeldud toodete puhul lahtiseotud toetusi, kuna mitmepoolsete kokkulepete raames kehtestatud eeskirjad ei keela tootmisega seotud põllumajandustoetuste säilitamist;
35.
pooldab tootmiskünniste suurendamist klementiinide ja marjade puhul, et võtta arvesse värskete toodete tootmise ja tarbimise trendi, kuna nimetatud meede on kõige odavam ja kõige keskkonnasõbralikum, võimaldades samas turule viia uue kõrgema kvaliteediga toote – klementiinimahla – ja aidates sel viisil suurendada ühenduse tsitrusmahlade tarbimist; märgib, et see aitab kaasa ka liidus defitsiitsete toodete - kvaliteetsööda ja lõhnaainete - tootmisele
36.
arvab, et tuleb säilitada toetuse maksmine puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonidele vastavalt töötlemiseks tarnitud kogustele;soovitab seepärast sõlmida lepingud töötleva tööstuse ja tootjate vahel enne saagikoristust;
Puu- ja köögivilja müügiedendus
37.
avaldab kahetsust puu- ja köögiviljade üldise müügiedendamise tagasihoidliku rahastamise ja selle üle, et ühendusel puuduvad strateegia ja teadusuuringud tarbimise elavdamiseks, hoolimata Euroopa Liidu üha suurenevast murest tagada elanikkonna tasakaalustatud toitumine ja toiduohutus;
38.
kutsub kooskõlas määrustega, mis on suunatud ühenduse põllumajandustoodete edendamisele nii ELis kui väljaspool seda, looma vastavat eelarvepunkti, summas 15 miljonit eurot igal aastal, mille abil suurendada puu- ja köögiviljade tarbimist, ning läbiviidud üldiste müügiedenduskampaaniate raames kasutuselevõetud vahenditest lähtuvalt kõnealust eelarvepunkti perioodiliselt üle vaatama, kusjuures nimetatud kampaaniad peavad rõhutama "ELi päritolu" ning peavad lisaks kvantiteedile pidama silmas ka kvaliteeti;
39.
tuletab meelde, et nõukogu võttis 14. detsembri 2001. aasta nõupidamisel vastu resolutsiooni, milles osutatakse, et puu- ja köögiviljade tarbimine annab tõhusa panuse tervishoidu, nagu seda näitas komisjoni tervishoiu- ja tarbijakaitse peadirektoraat ühes 2002. aasta dokumendis; lisab, et seda seisukohta on ametlikult toetatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni ülemaailmses tervisliku toitumise kavas; teeb sellega seoses ettepaneku, et üldisi kampaaniaid ELis toodetud puu-ja köögiviljade tarbimise edendamiseks (nt. kooliprojektid) rahastaks komisjon, arvestades, et puu- ja köögiviljade tarbimise vähenemine on tervishoiu seisukohast murettekitav; kutsub lisaks sellele võtma kasutusele konkreetset müügiedendusmehhanismi, mida saaks kasutada selliste toodete tarbimise edendamiseks, mille puhul võib ülemäärane tootmine viia kriisiolukorrani; samuti kutsub reklaamikampaaniate käigus arvesse võtma uusimaid toitumisteaduslikke järeldusi ning reklaamima vastavalt sellele eelkõige töötlemata või vähesel määral töödeldud puu- ja köögiviljade tarbimist, tõstes eriti esile mahepõllumajanduslikult kasvatatud tooteid ning piirkondlikke ja kohalikke puu- ja köögiviljasorte, et suurendada bioloogilist mitmekesisust;
Ühenduse toodete eelistamise põhimõte ja konkurents kolmandate riikide impordiga
40.
nõuab tungivalt, et lihtsustataks keerulist tollivormistussüsteemi, mida rakendatakse kolmandate riikide importkaubale, mille suhtes määratakse kindlaks hind piiril, kuna praegune olukord, kus ettevõtjad saavad valida kolme erineva eritollimaksude arvutamise meetodi vahel, soodustab rikkumisi;
41.
palub komisjonil kaaluda eriabi kehtestamist toodetele, mis on kolmandatest riikidest pärit impordi tõttu kriitilises turuolukorras, nagu näiteks marjad, küüslauk ja kultuurseened ning hapukirsid, maguskirsid, õunamahl, töödeldud aprikoosid, spargel, tomatid, tsitrusviljade lõigud ja mahlad ning muud puu- ja köögiviljad, mis võivad kriitilisse turuolukorda sattuda;
42.
palub komisjonil uurida uusi kolmandate riikidega sõlmitud lepinguid, et hinnata nende mõju Euroopa puu- ja köögiviljasektorile;
43.
kuna äärepoolseimaid piirkondi mõjutab eelkõige asjaolu, et geograafiliselt lähedaste kolmandate riikide toodetel on nende turgudele hõlbus juurdepääs; nõuab, et puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide turustatud toodangu väärtuse – mille alusel arvestatakse maksimaalset finantsabi rakendusfondidele – arvestamisel tarneklausli "vabastatud sihtkohas" arvesse võtmist, nii et selles sisalduks transpordikulu ühenduse turgudele jõudmiseks;
44.
kutsub komisjoni üles edendama ja hõlbustama teabevahetust ja koordineerimist kolmandate riikide tootjatega, kes tegutsevad ühenduse tootjatega samadel turgudel, et hoida ära sihtkoha turu hooajaline küllastumine;
45.
palub komisjonil ja liikmesriikidel analüüsida võimalust määrata ametisse Euroopa inspektorid toodete kontrollimiseks päritoluriigis;
46.
kutsub Euroopa Liitu üles kahepoolsete kaubanduskokkulepete raames lähtuma turgude avamisel põllumajandustoodetele vastastikkuse põhimõttest, kaasa arvatud fütosanitaarsetes aspektides;
47.
juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et kolmandatest riikidest imporditud tooted ei vasta alati sellisele ohutus- ja kvaliteeditasemele, millega Euroopa tarbija on harjunud, ning seetõttu on vaja rakendada nõuetekohaseid kontrollimehhanisme, et tagada kolmandate riikide toodete vastamine Euroopa Liidu toodetega samadele ohutus- ja kvaliteedinõuetele ja et nende tootmisel on järgitud teisi aluspõhimõtteid, nagu näiteks õiglased tööhõive tingimused;
Ühenduse toodete maine tõstmine
48.
avaldab toetust sellise märgistamissüsteemi kasutuselevõtmiseks, kus on näidatud töödeldud toodetes kasutatud põllumajandustoodete päritoluriik, suurendades sel viisil ühenduse toodete lisaväärtust võrreldes kolmandate riikide impordiga ja tagades ühtlasi piisaval tasemel toiduohutuse ja kvaliteedi, mida kolmandate riikide importkaubal ei ole võimalik tagada;
49.
peab hädavajalikuks liikide bioloogilise mitmekesisuse ja kulinaarse pärandi säilitamist ning tarbija selget teavitamist, tagades liigiomaduste tõelevastavuse nende puu- ja köögiviljade puhul, mille kohta Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni majanduskomisjoni poolt tunnustatud täpsed standardid ega Rahvusvahelise uute taimesortide kaitse liidu (UPOV) poolt tunnustatud ja kirjeldatud põhimõtted veel ei kehti; nõuab sellest tulenevalt ühenduse eeskirjade vastavat kohandamist;
50.
palub komisjonil võtta rahvusvahelistes organisatsioonides peetavate läbirääkimiste käigus arvesse asjaolu, et laienemise tagajärjel on marjasektor muutunud liidu jaoks äärmiselt tundlikuks küsimuseks, ja tagada kaitsemeetmete kehtestamine kolmandate riikide puu- ja köögiviljade ülemäärase impordi vastu;
51.
on seisukohal, et kuivõrd integreeritud tootmist tuleb pidada keskkonda ja kvaliteeti austavaks tootmissüsteemiks, tuleks ühenduse lisaväärtust tugevdada integreeritud põllumajandussüsteemi kohaselt toodetud puu- ja köögiviljade jaoks eristava märgistuse loomise abil; kutsub seetõttu üles eelnevalt kehtestama ühenduse toodete kvaliteeditõendite süsteemi loomiseks integreeritud tootmist käsitlevad ühtlustatud eeskirjad;
Ühise põllumajanduspoliitika vahereformi ja tulevase maaelu arengu reeglite mõju
52.
kutsub üles rakendama vajalikke meetmeid, et tagada puu- ja köögiviljade kasvatamise keelust kinnipidamine lahtiseotud toetuste kõlbulikel põllumajandusmaadel; arvab, et vastasel korral põhjustaks ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta septembri reform ebaausat konkurentsi ja diskrimineerimist ühtse otsemaksete kava raames toetusi saavate põllumajandustootjate ja traditsiooniliste puu- ja köögiviljatootjate (kes seda toetust ei saa) vahel, suurendades seeläbi veelgi tasakaalustamatust, mis on mõnedel puu- ja köögiviljaturgudel juba ilmnenud;
53.
on seisukohal, et tuleks kõrvaldada maaelu arengu fondide ja rakendusfondide vaheline ebavõrdsus, kuna see seab puu- ja köögiviljasektori ebasoodsasse olukorda teiste põllumajandussektorite suhtes;
54.
arvab, et tuleks kehtestada põhimõte, et puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid saavad vabalt valida, kuidas investeeringuid rahastada, jättes kehtima topeltrahastamise keelu riiklikest vahenditest ja nõudes nimetatud keelust kinnipidamise tõendamist;
55.
on vastu komisjoni ettepanekule anda tulevase maaelu arengu poliitika rahastamiskavaga investeeringu-, turustus- ja töötlemistoetusi vaid väikestele ettevõtjatele ja mikroettevõtjatele;
Maailma Kaubandusorganisatsioon
56.
palub komisjonil kaitsta Maailma Kaubandusorganisatsioonis rahvusvahelise kaubanduse liberaliseerimiseks peetavate kõneluste käigus ühenduse toodete eelistamise põhimõtte jätkuvat rakendamist puu- ja köögiviljasektoris ning puu- ja köögiviljade klassifitseerimist "tundlikeks" toodeteks turgudele juurdepääsu käsitlevas peatükis ning tagama, et eksporditoetuste plaanipärasel järkjärgulisel kaotamisel säästetud vahendid suunataks muuhulgas ühenduse turu tasakaalustamise meetmete jaoks, kuivõrd ühenduse turgu ohustab senisest tihedam konkurents kolmandate riikide sarnaste toodetega;
57.
kinnitab, et samuti tuleks turgude avamisel tagada vastastikkuse põhimõtte järgimine nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt ja tõhustada seetõttu kaubanduslike soodustuste mõju kontrolli ja seiret nii soodustusi kasutavate riikide (kokkulepete aluseks oleva "lähenemiseesmärgi" ellurakendamise suhtes) kui tootjaliikmesriikide puhul;
58.
nõuab, et turgude avamise suhtes peetavatel läbirääkimistel võetaks eriti arvesse pastöriseeritud tsitrusmahlade sektori rasket olukorda kolmandate riikide impordi tõttu;
59.
rõhutab kooskõlas arenguabiorganisatsioonide seisukohaga, et on vaja hoolitseda selle eest, et puu- ja köögiviljaturu avamine ei nõrgestaks arengumaade põllumajandusmudeleid;
Puu- ja köögiviljasektorile eraldatud eelarvevahendite täielik kasutamine
60.
nõuab, et oleks tagatud ühenduse puu- ja köögiviljasektorile ettenähtud eelarvevahendite täielik kasutamine ning et reformi tulemusena kasutamata jäänud vahendid suunataks tagasi nimetatud sektorile, et kasutada optimaalselt tootjate jaoks ettenähtud erinevaid toetusmeetmeid;
o
o o
61.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
