A7-0208/2011
31.5.2011
***II
SOOVITUS TEISELE LUGEMISELE
Nõukogu esimese lugemise seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta
(17506/1/2010 – C7‑0074/2011 – 2008/0062(COD))
Transpordi- ja turismikomisjon
Raportöör:
Inés Ayala Sender
PE 462.590v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
*** nõusolekumenetlus
***I seadusandlik tavamenetlus (esimene lugemine)
***II seadusandlik tavamenetlus (teine lugemine)
***III seadusandlik tavamenetlus (kolmas lugemine)
(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusakti eelnõu muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse õigusakti eelnõusse tehtud muudatused paksus kaldkirjas.
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele ja tähistab neid õigusakti eelnõu osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
Kui õigusakti eelnõus soovitakse muuta kehtivat õigusakti, märgitakse muudatusettepaneku päises kolmandale reale viide kehtivale õigusaktile ning neljandale reale viide muudetavale sättele.
Kui Euroopa Parlament soovib muuta kehtivat sätet, mida õigusakti eelnõus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Väljajäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...] .
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI PROJEKT....................5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................32
MENETLUS..............................................................................................................................35
EUROOPA PARLAMENDI SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI PROJEKT
nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta
(17506/1/2010 – C7‑0074/2011 – 2008/0062(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (17506/1/2010 - C7-0074/2011 ));
– võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta
ELT C 45E, 23.2.2010, lk 149.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku ( KOM(2008)0151 ) suhtes;
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 66;
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A7-0208/2011 ),
1. võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;
2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 1
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(1) Liit järgib liiklusohutuse parandamise poliitikat, mille eesmärk on vähendada liikluses hukkunute ja vigastatute arvu ning varalist kahju.
Selle poliitika oluline komponent on karistuste järjepidev täitmine liidus toimepandud liiklusalaste õigusrikkumiste eest, mis olulisel määral kahjustavad liiklusohutust.
(1) Liiklusohutuse parandamine on liidu transpordipoliitika peamine eesmärk.
Liit järgib liiklusohutuse parandamise poliitikat, mille eesmärk on vähendada liikluses hukkunute ja vigastatute arvu ning varalist kahju.
Selle poliitika oluline komponent on karistuste järjepidev täitmine liidus toimepandud liiklusalaste õigusrikkumiste eest, mis olulisel määral kahjustavad liiklusohutust.
Muudatusettepanek
2
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 2 a (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(2 a) Nõukogu tegi oma 2. detsembri 2010. aasta kohtumisel järelduse, et liikluseeskirjade täitmise kontroll ja rikkumiste eest karistuste määramine on eelkõige oma hoiatava iseloomu tõttu endiselt tõhusaim õnnetuste ja ohvrite arvu vähendamise viis.
Ühtlasi nõudis nõukogu, et kaalutaks liikluseeskirjade veelgi rangemat jõustamist liikmesriikide ja vajaduse korral liidu tasandil, ning palus komisjonil uurida võimalust liikluseeskirju vajadusel liidu tasandil ühtlustada.
Komisjon peaks tulevikus tegema ettepaneku liiklusnõuete rikkumise eest määratavate karistuste piiriülese täitmise hõlbustamiseks, eelkõige seoses raskete liiklusõnnetustega.
Selgitus
Põhjendus viitab transpordinõukogu 2. detsembril väljendatud soovile liikluseeskirju ja nende jõustamist liidu tasandil rohkem ühtlustada.
Muudatusettepanek
3
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 2 b (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(2 b) Ergutada tuleks ka kontrollimeetmete suuremat ühtlustamist liikmesriikide vahel ning komisjon peaks sellega seoses uurima, kas on vaja teha ettepanek liiklusohutuse kontrollimise tehniliste seadmete ühtlustamiseks.
Selgitus
Tulevastes seadusandlikes ettepanekutes liiklusohutuse kontrolli ja tehnilise sisseseade kohta tuleks püüda suurema ühtlustamise poole.
Muudatusettepanek
4
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 2 c (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(2 c) Tuleks suurendada ELi kodanike teadlikkust eri liikmesriikides kehtivatest liiklusohutuse eeskirjadest ning käesoleva direktiivi rakendamisest, eelkõige sobivate meetmete abil, millega tagatakse piisava teabe edastamine selle kohta, millised on liiklusohutuse eeskirjade rikkumise tagajärjed teistes liikmesriikides.
Selgitus
Autojuhtide teavitamine on direktiivi hoiatava mõju oluline koostisosa.
Muudatusettepanek
5
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 7
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(7) Ära tuleks kasutada asjaolu, et Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) rakendustarkvara, mis Prümi otsuste kohaselt on liikmesriikidele sõidukite riiklike registreerimisandmete osas kohustuslik , võimaldab liikmesriikidel kiiresti, turvaliselt ja konfidentsiaalselt vahetada teavet sõidukite riiklike registreerimisandmete kohta .
Käesoleva direktiivi kohaselt toimuv andmevahetus peaks seetõttu toimuma nimetatud rakendustarkvara baasil ning kõnealune rakendustarkvara peaks samal ajal hõlbustama ka liikmesriikide aruandlust komisjonile.
(7) Käesoleva direktiivi kohane andmevahetus peaks toimuma olemasoleva rakendustarkvara baasil ning kõnealune rakendustarkvara peaks samal ajal hõlbustama ka liikmesriikide aruandlust komisjonile.
Kõnealune tarkvara peaks võimaldama liikmesriikidel kiiresti, turvaliselt ja konfidentsiaalselt vahetada konkreetset teavet sõidukite riiklike registreerimisandmete kohta.
Ära tuleks kasutada Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) rakendustarkvara, mis Prümi otsuste kohaselt on liikmesriikidele sõidukite riiklike registreerimisandmete osas kohustuslik.
Komisjon peaks koostama käesoleva direktiivi eesmärkidel kasutatud rakendustarkvara toimimise kohta hindamisaruande.
Selgitus
EUCARIS on praegu ainus süsteem, mis võimaldab direktiivi rakendamiseks kulutõhusat lahendust.
Siiski tuleks selle toimimist analüüsida, et valmistuda tarkvara võimalikuks kohandamiseks tulevikus.
Muudatusettepanek
6
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 8
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(8) EUCARISe tegevusulatus piirdub liikmesriikide riiklike kontaktpunktide vahelises teabevahetuses kasutatavate protsessidega.
Kõnealuse teabe kasutamisega seotud kord ja automatiseeritud protsessid EURACISe alla ei kuulu.
(8) Ülalnimetatud rakendustarkvara tegevusulatus peaks piirduma liikmesriikide riiklike kontaktpunktide vahelises teabevahetuses kasutatavate protsessidega.
Kõnealuse teabe kasutamisega seotud kord ja automatiseeritud protsessid niisuguste rakenduste alla ei kuulu.
Selgitus
Põhjendust tuleks kohandada vastavalt rakendustarkvara käsitleva artikli muudatustele.
Muudatusettepanek
7
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 10
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(10) Liikmesriikidel peaks olema võimalus võtta ühendust probleemse sõiduki omanikuga, valdajaga või muu tuvastatud isikuga, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, et hoida teda kursis kohaldatava menetlusega ning õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktidest tulenevate õiguslike tagajärgedega.
Seda tehes peaks liikmesriigid kaaluma võimalust edastada teave liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta keeles, milles on välja antud sõiduki registreerimisdokument, või keeles, millest asjaomane isik kõige tõenäolisemalt aru saab, et tagada, et kõnealune isik saab aru temale edastatud teabest.
See võimaldab kõnealusel isikul teabele adekvaatselt reageerida, eelkõige küsida lisateavet, tasuda trahv või kasutada oma õigust kaitsele, eriti kui isiku tuvastamisel on tehtud viga.
Edasisi menetlusi reguleerivad asjakohased õigusaktid, sealhulgas vastastikuse õigusabi andmist ja vastastikuse tunnustamise kohaldamist käsitlevad õigusaktid.
(10) Liikmesriikidel peaks olema võimalus võtta ühendust probleemse sõiduki omanikuga, valdajaga või muu tuvastatud isikuga, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, et hoida teda kursis kohaldatava menetlusega ning õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktidest tulenevate õiguslike tagajärgedega.
Seda tehes peaks liikmesriigid kaaluma võimalust edastada teave liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta keeles, milles on välja antud sõiduki registreerimisdokument, või keeles, millest asjaomane isik kõige tõenäolisemalt aru saab, et tagada, et kõnealune isik saab aru temale edastatud teabest.
Teave tuleks edastada niisugust menetlust kasutades, mis tagab kinnituse teabe kättesaamise kohta üksnes asjaomase isiku poolt ja mitte kolmanda isiku poolt (nt tähitud saadetise vormis), et tagada konfidentsiaalsus ja olla kindel, et asjaomane isik on teabe tõepoolest kätte saanud.
See võimaldab kõnealusel isikul teabele adekvaatselt reageerida, eelkõige küsida lisateavet, tasuda trahv või kasutada oma õigust kaitsele, eriti kui isiku tuvastamisel on tehtud viga.
Edasisi menetlusi reguleerivad asjakohased õigusaktid, sealhulgas vastastikuse õigusabi andmist ja vastastikuse tunnustamise kohaldamist käsitlevad õigusaktid, eelkõige nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta¹.
1 ELT L 76, 22.3.2005, lk 16.
Selgitus
Viide raamotsusele 2005/214/JSK, mida parlamendi esimesel lugemisel nimetati, tuleks uuesti sisse tuua, et nõukogu mainitud vastastikust tunnustamist selgitada.
Selleks et tagada konfidentsiaalsus ja asjaolu, et õige inimene teabe tõepoolest kätte saab, peaks õigusrikkumise toimumise liikmesriik saatma teabe nii, et selle kättesaamise kinnituse võib anda ainult asjaomane isik (tähitud saadetise vormis).
Muudatusettepanek
8
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 11 a (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(11 a) Et edendada liiklusohutuspoliitikat, mille eesmärgiks on kõigi ELi liiklejate kaitstuse kõrge tase ja milles võetakse arvesse olukordade suurt erinevust liidu piires, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et tagada liikluseeskirjade suurem kokkulangevus ja liikmesriikidevaheline jõustamine, ilma et see piiraks võimalust rakendada rangemat poliitikat ja võtta rangemaid õigusakte.
Niisuguse ühtlustamise eesmärk peaks olema võrreldavate meetodite, tavade ja miinimumnormide loomine liidu tasandil.
Selgitus
Muudatusettepanekuga taastatakse parlamendi esimese lugemise tekst liiklusohutuspoliitika suurema ühtlustamise vajaduse kohta.
Muudatusettepanek
9
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 11 b (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(11 b) Komisjon peaks uurima vajadust järelmeetmeid puudutavate ühiste kriteeriumide kohta rahatrahvi maksmatajätmise korral, võttes arvesse liikmesriikide seadusi ja menetlusi.
Nimetatud kriteeriumid peaksid eelkõige puudutama karistuse või rahatrahvi määramise lõpliku otsuse ülekandmist õigusrikkumise toimumise liikmesriigi pädevatelt asutustelt registreerimiskohaks oleva liikmesriigi pädevatele asutustele, lõpliku otsuse tunnustamist ja jõustamist ning vastavate asutuste teavitamist otsuse jõustamise või jõustamata jätmise otsusest.
Selgitus
Muudatusettepanekuga taastatakse parlamendi esimese lugemise tekst jõustamismenetluste suurema ühtlustamise vajaduse kohta.
Komisjon peaks sellise ühtlustamise kohta hilisemas etapis ettepaneku tegema.
Muudatusettepanek
10
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 12
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(12) Tihedam õiguskaitseasutuste vaheline koostöö peaks käima käsikäes põhiõiguste austamisega, eelkõige õigusega eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, mis tagatakse andmekaitse erikorraga, mille juures tuleks arvesse võtta piiriülese sidusjuurdepääsu eripära andmebaasidele.
Sellised tingimused vastavad Prümi otsustele.
(12) Tihedam õiguskaitseasutuste vaheline koostöö peaks käima käsikäes põhiõiguste austamisega, eelkõige õigusega eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, mis tagatakse andmekaitse erikorraga, mille juures võetakse arvesse piiriülese sidusjuurdepääsu eripära andmebaasidele.
Soovitav on võtta kasutusele rakendustarkvara, mis võimaldaks teabevahetuse toimumist turvalistes tingimustes ja tagaks edastatavate andmete konfidentsiaalsuse.
Käesoleva direktiivi alusel kogutavaid andmeid säilitatakse piiratud aja jooksul ning neid ei tohiks ühelgi juhul kasutada muudel kui käesoleva direktiivi eesmärkidel.
Liikmesriigid peaksid täitma andmete kasutamise ja säilitamise tingimustega seotud kohustusi.
Isikuandmete töötlemisel ja rakendustarkvara haldamisel peaks olema välistatud kogutud andmete kasutamine muudel kui konkreetselt liiklusohutusega seotud eesmärkidel.
Selgitus
Muudatusettepanekuga taastatakse parlamendi esimese lugemise tekst isikuandmete kaitsmise kohta.
Põhiõiguste austamine ja isikuandmete kaitse on kohustuslikud.
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 12 a (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(12 a) Kuna liiklusnõuete rikkuja isiku kindlakstegemisega on seotud tema isikuandmed, peavad liikmesriigid võtma meetmed, et tagada vastavus nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusega 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta 1 .
Rikkumisest teavitamisega üheaegselt tuleks sõiduki omanikku, valdajat või muud tuvastatud isikut, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, teavitada nõuetekohaselt tema õigustest andmetele juurdepääsu, nende parandamise ja kustutamise suhtes ning andmete säilitamise seadusjärgsest maksimumperioodist.
_______________
1 ELT 350, 30.12.2008, lk 60.
Selgitus
Muudatusettepanekuga taastatakse parlamendi esimese lugemise tekst isikuandmete kaitsmise kohta.
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Põhjendus 12 b (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(12 b) Käesoleva direktiivi alusel kogutavaid andmeid säilitatakse piiratud aja jooksul ning neid ei tohiks ühelgi juhul kasutada muul eesmärgil kui liiklusohutusega seotud nõuete rikkumiste menetlemiseks.
Komisjon ja liikmesriigid peaksid seetõttu tagama, et isikuandmete töötlemisel ja kasutatava rakendustarkvara haldamisel ei kasutata kogutud andmeid muudel kui konkreetselt liiklusohutusega seotud eesmärkidel.
Selgitus
Muudatusettepanekuga taastatakse parlamendi esimese lugemise tekst isikuandmete kaitsmise kohta.
Muudatusettepanek
13
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 14
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(14) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 osutatule.
(14) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 osutatule.
Liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises kahtlustatud isikut tuleks pärast seda, kui ta on teavituskirja kätte saanud, teavitada tema õigustest seoses andmetele juurdepääsu, nende parandamise ja kustutamisega ning andmete säilitamise seadusjärgsest maksimumperioodist.
Selgitus
Muudatusettepanekuga taastatakse parlamendi esimese lugemise tekst isikuandmete kaitsmise kohta.
Muudatusettepanek
14
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 15
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(15) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.
(15) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.
Et tagada käesoleva direktiivi ühetaoline kohaldamine ning ELi autojuhtide võrdne kohtlemine direktiivi rakendamisel, palutakse nimetatud liikmesriikidel oma seisukoht läbi vaadata ja kaaluda võimalust osaleda käesoleva direktiivi kohaldamisel hilisema vabatahtliku liitumise teel vastavalt protokolli nr 21 artiklile 4.
Selgitus
Kahe liikmesriigi otsus direktiiviga mitte liituda piirab direktiivi geograafilist kohaldamisala ja Euroopa Liidu kodanike võrdset kohtlemist.
Tuleks ette näha Ühendkuningriigi ja Iirimaa hilisem liitumine.
Muudatusettepanek
15
Nõukogu seisukoht
Põhjendus 16 a (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
(16 a) Et saavutada liikmesriikidevahelise koostalitlusvõimeliste vahendite abil toimuva teabevahetuse eesmärk, tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte seoses andmete analüüsimise nõuete kindlaksmääramisega käesoleva direktiivi lisas.
Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil.
Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Selgitus
Muudatuses viidatakse delegeeritud õigusaktide menetluse kasutamisele tehnilisi nõudeid käsitleva lisa kohandamisel.
Muudatusettepanek
16
Nõukogu seisukoht
Artikkel 4 – lõige 1 – lõik 2
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Punktides a ja b osutatud andmekategooriates sisalduv teave, mis on vajalik otsingu sooritamiseks, vastab otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatüki punktis 1.2.2 sätestatule.
Punktides a ja b osutatud andmekategooriates sisalduv teave, mis on vajalik otsingu sooritamiseks, vastab I a lisas sätestatule.
Lisa võib kohandada vastavalt artiklis 8 a viidatud menetlusele.
Selgitus
Asjakohasem on kanda tehnilised nõuded direktiivi lisasse kui viidata raamotsusele 2008/616/JSK Prümi konventsiooni kohta, mille rakendamine ei ole nii hästi tagatud kui direktiivi puhul.
Uut lisa peaks olema võimalik muuta delegeeritud õigusaktide abil, sest see sisaldaks vähemolulisi sätteid.
Muudatusettepanek
17
Nõukogu seisukoht
Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 2
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Otsingud tuleb sooritada otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatükis kirjeldatud korra kohaselt.
Otsingud tuleb sooritada otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatükis kirjeldatud korra kohaselt , välja arvatud otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatüki punkt 1, mille puhul kohaldatakse käesoleva direktiivi I a lisas ette nähtud menetlust.
Selgitus
Kooskõlas eelneva muudatusega, milles nähakse ette uue lisa koostamine.
Muudatusettepanek
18
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 3
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Vastavalt käesolevale direktiivile kasutab õigusrikkumise toimumise liikmesriik saadud andmeid selleks, et välja selgitada isik, kes on vastutav artiklites 2 ja 3 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise eest.
Vastavalt käesolevale direktiivile kasutab õigusrikkumise toimumise liikmesriik saadud andmeid selleks, et välja selgitada isik, kes on siseriikliku õiguse alusel vastutav artiklites 2 ja 3 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise eest.
Selgitus
See muudatusettepanek on vajalik tagamaks, et sõiduki omanikku/valdajat oleks võimalik teha vastutavaks artiklites 2 ja 3 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumiste eest.
Seetõttu viiakse selle muudatusettepanekuga artikli 4 lõige 2 kooskõlla nõukogu seisukohas esildatud teatise vormi ning raportööri esildatud I a lisaga.
Muudatusettepanek
19
Nõukogu seisukoht
Artikkel 4 – lõige 3
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
3.
Lõike 1 kohaseks andmete edastamiseks määrab iga liikmesriik saabuvate taotlustega tegelemiseks riikliku kontaktpunkti.
Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse asjaomase liikmesriigi siseriiklikku õigust.
3.
Lõike 1 kohaseks andmete edastamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti.
Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse asjaomase liikmesriigi siseriiklikku õigust.
Selgitus
Kooskõlas eelneva muudatusega, milles nähakse ette uue lisa koostamine.
Muudatusettepanek
20
Nõukogu seisukoht
Artikkel 4 – lõige 4
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
4.
Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada teabevahetuse toimimine koostalitlusvõimeliste elektrooniliste vahendite kaudu ning tagada , et teabevahetus toimub kulutõhusal ja turvalisel viisil, kasutades maksimaalselt ära olemasolevat rakendustarkvara, näiteks otsuse 2008/615/JSK artikli 12 kohaselt väljatöötatud tarkvara, ja selle tarkvara muudetud versioone .
4.
Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada teabevahetuse toimimine koostalitlusvõimeliste elektrooniliste vahendite kaudu, vahetamata andmeid, mis on pärit muudest andmebaasidest.
Liikmesriigid tagavad teabevahetuse toimimise kulutõhusal ja turvalisel viisil ning edastatavate andmete konfidentsiaalsuse , kasutades maksimaalselt ära olemasolevat rakendustarkvara, näiteks otsuse 2008/615/JSK artikli 12 kohaselt väljatöötatud tarkvara, ja selle tarkvara muudetud versioone , kooskõlas käesoleva direktiivi I a lisas ning otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatüki punktides 2 ja 3 nimetatud korraga.
Rakendustarkvara muudetud versioonid peavad võimaldama nii võrgus reaalajas toimuvat andmevahetust kui ka pakkide kaupa toimuvat vahetust, kusjuures viimasel juhul on võimalik mitme päringu ja vastuse edastamine ühes sõnumis.
Selgitus
Muudatusettepanek on kooskõlas eelmise muudatusettepanekuga, millega toodi sisse uus lisa, ning sellega taastatakse osaliselt Euroopa Parlamendi esimese lugemise tekst isikuandmete kaitsmise kohta ja Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus kõnealuse ettepaneku kohta.
Muudatusettepanek
21
Nõukogu seisukoht
Artikkel 5 – lõige 1
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
1.
Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik otsustab alustada järelkontrolli menetlust artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise suhtes, teavitab ta kooskõlas oma siseriikliku õigusega sõiduki omanikku, valdajat või muud tuvastatud isikut, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, sellise teo õiguslikest tagajärgedest õigusrikkumise toimumise liikmesriigis vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele.
1.
Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik otsustab , kas alustada järelkontrolli menetlust artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise suhtes või mitte.
Kui liikmesriik otsustab menetlust alustada , teavitab ta kooskõlas oma siseriikliku õiguse ja käesoleva direktiiviga ning kättesaamise kinnitust eeldaval ja rangelt konfidentsiaalsel viisil sõiduki omanikku, valdajat või muud tuvastatud isikut, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, sellise teo õiguslikest tagajärgedest õigusrikkumise toimumise liikmesriigis vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele.
Selgitus
Muudatusettepaneku eesmärgiks on antud sätte selgitamine, sest liikmesriikidel on täielik õigus järelkontrolli menetlust alustada või sellest loobuda.
Kuid tuvastatud isiku teavitamine peab olema kohustuslik niipea, kui on otsustatud järelkontrolli menetlust alustada.
Selleks et tagada konfidentsiaalsus ja asjaolu, et õige inimene teabe tõepoolest kätte saab, peaks õigusrikkumise toimumise liikmesriik saatma teabe nii, et selle kättesaamise kinnituse võib anda ainult asjaomane isik.
Lisaks tuleks korrata, kui oluline on järgida direktiivi sätteid andmeside valdkonnas.
Muudatusettepanek
22
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik saadab sõiduki omanikule, valdajale või muule tuvastatud isikule, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, teatise, lisab ta kooskõlas oma siseriikliku õigusega sellele kogu asjakohase teabe, näiteks artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumine, õigusrikkumise toimumise koht, kuupäev ja kellaaeg, ning vajaduse korral teabe selle kohta, millise seadmega tuvastati õigusrikkumine.
Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik saadab kättesaamise kinnitust eeldaval ja rangelt konfidentsiaalsel viisil sõiduki omanikule, valdajale või muule tuvastatud isikule, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, teatise, lisab ta kooskõlas oma siseriikliku õiguse ja käesoleva direktiiviga sellele kogu asjakohase teabe, milleks on eelkõige artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumine, õigusrikkumise toimumise koht, kuupäev ja kellaaeg, rikutud siseriikliku seaduse tekstid ja asjakohane karistus, ning vajaduse korral teabe selle kohta, millise seadmega tuvastati õigusrikkumine.
Selgitus
Teave õigusrikkumise olemuse, kuupäeva ja kellaaja kohta, samuti rikutud seaduse ja sellega seotud karistuse kohta on oluline teave, mis tuleks igal juhul teatises esitada.
Muudatusettepanek
23
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Teatises teavitatakse sõiduki omanikku, valdajat või muud tuvastatud isikut, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, sellest, et tema isikuandmeid töödeldakse vastavalt nõukogu raamotsusele 2008/977/JSK, ja osutatakse sellele, et tal on selle raamotsuse artiklites 17 ja 18 osutatud õigus andmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada.
Selgitus
Muudatusettepanekuga taastatakse Euroopa Parlamendi esimese lugemise teatist käsitlev tekst.
Muudatusettepanek
24
Nõukogu seisukoht
Artikkel 6
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Liikmesriigid saadavad hiljemalt 54 kuu möödumisel ja seejärel iga kahe aasta tagant komisjonile aruande.
Aruandes märgitakse õigusrikkumise toimumise liikmesriigi poolt tema territooriumil toimunud õigusrikkumiste järel sooritatud ja registreerimiskohaks oleva liikmesriigi riiklikule kontaktpunktile saadetud automatiseeritud otsingute arv, ning samuti täitmata jäänud taotluste arv ja selliste taotluste laad.
Liikmesriigid saadavad hiljemalt 24 kuu möödumisel ja seejärel iga kahe aasta tagant komisjonile aruande.
Aruandes märgitakse õigusrikkumise toimumise liikmesriigi poolt tema territooriumil toimunud õigusrikkumiste järel sooritatud ja registreerimiskohaks oleva liikmesriigi riiklikule kontaktpunktile saadetud automatiseeritud otsingute arv, ning samuti rikkumiste tüüp, mille kohta taotlused saadeti, täitmata jäänud taotluste arv ja selliste taotluste laad , taotluse täitmisest keeldumiste arv registreerimiskohaks oleva liikmesriigi riikliku kontaktpunkti poolt ning õigusrikkumise toimumise riigi saadetud teatiste arv .
Selgitus
Teatamiskohustuse sisu tuleks täiendada, et täpsustada keeldumiste arvu, õigusrikkumiste liiki ja teatiste arvu.
Muudatusettepanek
25
Nõukogu seisukoht
Artikkel 7 – lõik 1
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) andmekaitset käsitlevaid sätteid.
Käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) andmekaitset käsitlevaid sätteid.
Nendega tagatakse, et edastatud andmeid käsitletakse konfidentsiaalsetena ning et andmesubjekt on teadlik oma õigusest oma isikuandmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada, ning hoitakse ära käesoleva direktiivi kohaselt kogutavate isikuandmete kasutamine muudel kui konkreetselt liiklusohutusega seotud eesmärkidel.
Teiste liikmesriikide pädevad asutused ei säilita õigusrikkumise toimumise liikmesriigi saadetud andmeid.
Neid andmeid edastatakse ainult käesoleva direktiiviga määratud eesmärgil ja menetluse lõppemisel tuleb kõik andmed kontrollitavalt kustutada.
Registreerimiskohaks olev liikmesriik säilitab üksnes kuupäeva ja õigusrikkumise toimumise liikmesriigi pädeva asutuse, kellele teave saadeti.
Selgitus
Muudatusettepanekuga taastatakse parlamendi esimese lugemise tekst ning selle eesmärgiks on tagada tuvastatud isiku õigused – keelatakse kogutud andmete säilitamine ja piiratakse nende kasutamist käesoleva direktiivi eesmärgiga ning täpsustatakse registreerimiskohaks oleva ja õigusrikkumise toimumise liikmesriigi poolset andmete kasutamist ja säilitamist.
Muudatusettepanek
26
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 7 – lõige 2 a (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Asjaomasel isikul on õigus saada teavet selle kohta, millised registreerimiskohaks olevas liikmesriigis säilitatavad isikuandmed taotluse esitanud liikmesriigile edastati, sh taotluse kuupäev ja õigusrikkumise toimumise liikmesriigi pädev asutus.
Asjaomasel isikul on õigus saada teavet selle kohta, millised andmed õigusrikkumise toimumise liikmesriigis säilitatakse.
Selgitus
Muudatusettepanekuga täpsustatakse registreerimiskohaks oleva ja õigusrikkumise toimumise liikmesriigi poolset andmete kasutamist ja säilitamist.
Muudatusettepanek
27
Nõukogu seisukoht
Artikkel 7 – lõige 2 b (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Asjaomasel isikul on õigus lasta viivitamata parandada vigased isikuandmed või kustutada ebaseaduslikult säilitatavad andmed, ilma et see piiraks asjaomase liikmesriigi edasikaebamise menetlusnõuetest kinnipidamist või hüvitusmehhanismide kasutamist.
Selgitus
Muudatusettepanekuga taastatakse parlamendi esimese lugemise tekst ning selle eesmärgiks on tagada tuvastatud isiku õigus oma isikuandmeid parandada, kui need on vigased.
Muudatusettepanek
28
Nõukogu seisukoht
Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
1 a.
Liikmesriigid edastavad liiklejatele vajaliku teabe käesoleva direktiivi rakendamise meetmete kohta, muu hulgas koostöös selliste organisatsioonidega nagu liiklusohutusega tegelevad ametiasutused, liiklusohutuse vallas tegevad valitsusvälised organisatsioonid või autoklubid.
Eelkõige tagavad liikmesriigid kiirusepiirangute eeskirjadest teavitamise siltidel, mis püstitatakse kõigile nende riigipiiri ületavatele maanteedele.
Selgitus
Muudatusettepanekuga taastatakse parlamendi esimese lugemise tekst.
Sellega kinnitatakse kohustust teavitada autojuhte direktiivi rakendamisest ning ELi riikide erinevatest kiiruspiiranguid käsitlevatest eeskirjadest.
Muudatusettepanek
29
Nõukogu seisukoht
Artikkel 8 a (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Artikkel 8a
Volituste delegeerimine
Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 8 b kohaseid delegeeritud õigusakte seoses I a lisa (millega nähakse ette artikli 4 lõikele 1 vastavad automatiseeritud otsingute puhul kehtivad nõuded) muutmiseks.
Selgitus
Uue artikliga sätestatakse delegeeritud õigusaktide menetluse kasutamine tehnilisi nõudeid sisaldava lisa muutmiseks.
Muudatusettepanek
30
Nõukogu seisukoht
Artikkel 8 b (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Artikkel 8b
Delegeerimine
1.
Komisjonile antakse käesolevas artiklis sätestatud tingimustel õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte.
2.
Artikli 4 lõikes 1 osutatud delegeeritud volitused antakse komisjonile viieks aastaks alates käesoleva direktiivi jõustumisest.
3.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval.
See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
5.
Artikli 4 lõike 1 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad alles pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud neile vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast nende teavitamist asjaomastest õigusaktidest või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne kahe kuu möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada.
Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda ajavahemikku kahe kuu võrra pikendada.
Selgitus
Uue artikliga sätestatakse delegeeritud õigusaktide menetluse kasutamine lisa muutmiseks, mis sisaldab tehnilisi nõudeid, millest andmete vahetamisel tuleb kinni pidada.
Muudatusettepanek
31
Nõukogu seisukoht
Artikkel 9
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
Komisjon esitab hiljemalt kuuskümmend kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides , andes hinnangu, kas artiklisse 2 tuleks lisada muid liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumisi, ja teeb vajaduse korral ettepaneku .
Komisjon esitab kolmkümmend kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides.
Aruandes käsitleb komisjon eelkõige järgmisi aspekte ning esitab nende kohta ettepanekuid:
– hinnang selle kohta, kas käesoleva direktiivi kohaldamisalasse tuleks lisada muid liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumisi;
– hinnang käesoleva direktiivi tõhususe kohta liiklussurmade arvu vähendamisel ELi teedel, eelkõige selle kohta, kas direktiivi geograafiline kohaldamisala mõjutab selle tõhusust;
– hinnang automaatsete kontrolliseadmete ja menetluste ühtlustamise vajalikkuse kohta.
Sellega seoses palutakse komisjonil koostada ühise transpordipoliitika raames liidu tasandil liiklusohutuse suunised, et võrreldavate meetodite ja tavade abil tagada liikluseeskirjade ühtsem jõustamine liikmesriikides.
Ettepaneku reguleerimisalasse võib kuuluda vähemalt lubatud sõidukiiruse ületamine, sõiduki juhtimine alkoholijoobes, turvavöö kinnitamata jätmine ja foori punase tule eiramine.
Komisjon võtab arvesse I b lisa I osas toodud juhiseid suuniste koostamiseks;
– hinnang vajaduse kohta tugevdada ühise transpordipoliitika raames liiklusohutusega seotud liiklusnõuete jõustamist seoses rikkumistega, rakendades rahatrahvi maksmata jätmise korral ühtlustatud järelmeetmeid.
Komisjon võtab arvesse I b lisa II osas loetletud kriteeriume;
– hinnang selle kohta, kas vajaduse korral oleks võimalik liikluseeskirju liidu tasandil ühtlustada;
– hinnang artikli 4 lõikes 4 osutatud rakendustarkvarale, eesmärgiga tagada käesoleva direktiivi nõuetekohane rakendamine ning tulemuslik, kiire, turvaline ja konfidentsiaalne riiklike registreerimisandmete vahetamine.
Selgitus
See direktiivi muutmist käsitlev artikkel peaks andma ülevaate võimalikest edasistest sammudest liiklusohutuse valdkonnas, eelkõige seoses jõustamismenetluste ühtlustamise, kontrollimise ja liikluseeskirjadega.
Muudatusettepanek
32
Ettepanek võtta vastu direktiiv
Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
1 a.
Käesoleva direktiivi läbivaatamise ettevalmistamisel konsulteerib komisjon kõikide asjaomaste liiklusohutuse valdkonna sidusrühmadega, eelkõige kannatanute ühenduste, liiklusohutuse eest vastutavate asutuste ja õiguskaitseasutuste (TISPOL) ning ekspertidega.
Muudatusettepanek
33
Nõukogu seisukoht
Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 1
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kahekümne nelja kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kaheksateistkümne kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
Selgitus
Ülevõtmise tähtaega tuleks lühendada, sest tundub tarbetu anda juba kehtiva EUCARISe süsteemi kasutamise kohustuse täitmiseks kaks aastat aega.
Muudatusettepanek
34
Nõukogu seisukoht
I a lisa (uus)
Muudatusettepanek
I a lisa
Otsinguga seotud andmeliigid, millele osutatakse artiklis 4
Liik
K/V
K – kohustuslik, kui on riiklikus registris olemas; V – vabatahtlik.
2 Ühtlustatud dokumendilühend, vt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/37/EÜ.
Märkused
Sõidukitega seotud andmed
K
Registreerimiskohaks olev liikmesriik
K
Registreerimisnumber
K
(A 2 )
Rikkumisega seotud andmed
K
Rikkumise toimumise liikmesriik
K
Rikkumise kuupäev
K
Rikkumise kellaaeg
K
Otsingu eesmärk
K
Rikkumise liigile viitav kood vastavalt artiklile 2
1 = lubatud sõidukiiruse ületamine
2 = sõiduki juhtimine alkoholijoobes
3 = turvavöö kinnitamata jätmine
4 = foori punase tule eiramine
5 = keelatud sõiduraja kasutamine
10 = sõiduki juhtimine narkojoobes
11 = kiivri mittekasutamine
12 = mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal
Esitatavad andmed, millele osutatakse artiklis 4
I osa: sõidukitega seotud andmed
Liik
K/V
K – kohustuslik, kui on riiklikus registris olemas; V – vabatahtlik.
2 Ühtlustatud dokumendilühend, vt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/37/EÜ.
Märkused
Registreerimisnumber
K
Kerenumber/VIN
K
Riik, kus sõiduk on registreeritud
K
Mark
K
(D.1
Ühtlustatud dokumendilühend, vt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/37/EÜ. ) nt Ford, Opel, Renault jne
Sõiduki tüüp
K
(D.3) nt Focus, Astra, Megane
ELi kategooria kood
K
(J) mopeed, mootorratas, sõiduauto jne
II osa: sõidukite omanike või valdajatega seotud andmed
Liik
K/V
K – kohustuslik, kui on riiklikus registris olemas; V – vabatahtlik.
2 Ühtlustatud dokumendilühend, vt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/37/EÜ.
Märkused
Sõiduki valdajatega seotud andmed
(C.1
Ühtlustatud dokumendilühend, vt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/37/EÜ. )
Konkreetse registreerimistunnistuse omanikule viitavad andmed
Registreerimistunnistuse omaniku (ettevõtja) nimi
K
(C.1.1.)
Perekonnanime, siseliidete, tiitlite jne jaoks kasutatakse eraldi välju ning nimi edastatakse trükitaval kujul
Eesnimi
K
(C.1.2)
Eesnime(de) ja initsiaalide jaoks kasutatakse eraldi välju ning nimi edastatakse trükitaval kujul
Aadress
K
(C.1.3)
Tänava, majanumbri ja -tiiva, postiindeksi, elukoha, elukohariigi jne jaoks kasutatakse eraldi välju ning aadress edastatakse trükitaval kujul
Sugu
V
Mees, naine
Sünniaeg
K
Juriidiline isik
K
Isik, ühendus, ettevõte, firma jne
Sünnikoht
V
Identifitseerimisnumber
V
Isiku või ettevõtte kindlat identifitseerimist võimaldav tunnus
Sõiduki omanikega seotud andmed
(C.2) Andmed sõiduki omaniku kohta
Omaniku (ettevõtte) nimi
K
(C.2.1)
Eesnimi
K
(C.2.2)
Aadress
K
(C.2.3)
Sugu
V
Mees, naine
Sünniaeg
K
Juriidiline isik
K
Isik, ühendus, ettevõte, firma jne
Sünnikoht
V
Identifitseerimisnumber
V
Isiku või ettevõtte kindlat identifitseerimist võimaldav tunnus
Kasutamiskõlbmatute sõidukite, varastatud sõidukite või numbriplaatide või vananenud registreerimisandmete korral omanikku/valdajat puudutavaid andmeid ei esitata.
Selle asemel edastatakse sõnum „Teavet ei avaldata”.
Selgitus
Uue lisaga tuuakse sisse otsuse 2008/615/JSK lisa 3. peatüki punkt 1.2.2 koos teatavate kohandustega.
Muudatusettepanek
35
Nõukogu seisukoht
I b lisa (uus)
Nõukogu seisukoht
Muudatusettepanek
I b lisa
I osa: juhised liiklusohutuspoliitika suuniste kohta
Ettepanek suuniste kohta tuleks teha liidu tasandil, et võrreldavate meetodite, tavade, normide ja kontrollimise sageduse abil tagada liikluseeskirjade ühtsem jõustamine liikmesriikides.
1.
Sõidukiiruse kontrollimiseks peaksid liikmesriigid soodustama automaatsete kontrolliseadmete kasutamist kiirteede, kõrvalteede ja linnatänavate nendel teelõikudel, kus lubatud sõidukiiruse ületamise tagajärjel toimub keskmisest rohkem õnnetusi.
Kontrollimisel tuleks tagada, et kõigi liikmesriikide territoorium oleks piisaval määral geograafiliselt kaetud.
2.
Eelkõige tuleks teha jõupingutusi automaatsete seadmete abil toimuvate kiirusekontrollide valdkonnas nendes liikmesriikides, kus liiklussurmade arv ületab ELi keskmist või liiklussurmade vähenemine alates 2001. aastast on allpool ELi keskmist.
3.
Alkoholijoobes sõidukijuhtide väljaselgitamiseks tuleks liikmesriike ergutada korraldama juhukontrolle eelkõige sellistel aegadel ja kohtades, kus vastavad rikkumised on sagedased ning õnnetuste oht suurem.
Igal aastal tuleks kontrollida olulist osa sõidukijuhtidest.
4.
Turvavöö kinnitamise suhtes tuleks liikmesriikides, kus märkimisväärne osa liiklejatest jätab turvavöö kinnitamata, korraldada intensiivseid kontrolle kindlal ajal aastas eelkõige sellistel aegadel ja kohtades, kus vastavad rikkumised on sagedased.
5.
Foori punase tule eiramise järelevalveks tuleks kasutada automaatseid seadmeid eelkõige ristmikel, kus rikkumine on sage ja kus foori punase tule eiramise tagajärjel toimub keskmisest rohkem liiklusõnnetusi.
6.
Heade tavade vahetamist tuleks hõlbustada liidu tasandil võrgustike organiseerimisega ning kaasaegse infotehnoloogia kasutamisega; eelkõige tuleks automaatse kontrolli vallas kõige edasijõudnumaid liikmesriike ergutada andma tehnilist abi liikmesriikidele, kes seda paluvad.
II osa: jõustamismenetluse kriteeriumid
Liikmesriigid peaksid järgima ühiseid järelmeetmete kriteeriume rahatrahvi maksmatajätmise korral, vaatamata sellele, kas tegemist on haldus- või kriminaalkaristusega, ning kooskõlas liikmesriikide seaduste ja menetlustega.
Kriteeriumid peaksid eelkõige puudutama järgmist:
– lõpliku otsuse edastamine rikkumise toimumiskoha liikmesriigi pädevatelt asutustelt elukohaliikmesriigi pädevatele asutustele;
– lõpliku otsuse tunnustamine ja jõustamine või otsuse jõustamata jätmine;
– vastavate asutuste teavitamine jõustamisotsusest.
Selgitus
Uue lisaga taastatakse parlamendi esimese lugemise teksti peamised elemendid – liiklusohutuspoliitika suunised ja jõustamismenetluse üldised kriteeriumid.
Euroopa Komisjon peab neid elemente tulevase liiklusohutust käsitleva ettepaneku koostamisel kaaluma.
SELETUSKIRI
Komisjoni ettepanek võtta vastu uus õigusakt
Euroopa transpordipoliitikat käsitlev valge raamat, mis avaldati 2001. aastal, sisaldas kaugeleulatuvat eesmärki vähendada liiklussurmade arvu Euroopa Liidu teedel 2010. aastaks 50%.
Edu saavutati siiski peamiselt kümnendi esimesel poolel.
Alates 2005. aastast on hukkunute arvu vähenemine aeglustunud.
Ühenduse liiklusõnnetuste andmebaasi (CARE) näitajate kohaselt vähenes liiklussurmade arv 2009. aastal 11% võrra.
Aastatel 2001–2009 vähenes liiklussurmade arv kokku 36% võrra, mis on kahjuks vähem kui valges raamatus eesmärgiks seati.
Komisjoni ettepaneku ajendiks olid uuringud, mis näitavad, et liiklusõnnetusi põhjustanud teistes riikides elavate isikute osakaal on ebaproportsionaalselt suur, eriti kiiruseületamise tõttu.
Juhi elukohariigist erinevate liikmesriikide pinnal toime pandud rikkumiste eest määratud karistused jäävad aga väga sageli täide viimata, eriti automaatselt registreeritud rikkumiste korral, mille arv on tunduvalt suurenenud seoses automaatsete radarisüsteemide laialdase paigaldamisega Euroopa teedele.
Niisugune suhteline karistamatus kahjustab liiklusohutuse eesmärke ja vähendab kontrollimise usaldusväärsust ELi kodanike silmis, kes nõuavad, et kodanikke ja mittekodanikke tuleb kohelda võrdselt.
Komisjoni eesmärgiks on lihtsustada karistuste täideviimist sõidukijuhtide suhtes, kes on toime pannud õigusrikkumisi seoses kiiruse ületamisega, joobes juhtimisega, turvavöö kinnitamata jätmisega või punase tule alt läbisõitmisega mõnes teises liikmesriigis kui nende koduriik.
Komisjon otsustas teadlikult piirata direktiivi kohaldamisala nende nelja rikkumisega, millest tuleneb suurem osa liiklussurmasid ja mida loetakse rikkumiseks kõigis ELi liikmesriikides.
Ettepaneku kohaselt luuakse liikmesriikide vahel teabevahetusmenetlus elektroonilise andmevahetusvõrgu kaudu, mis võimaldab õigusrikkumise toime pannud sõiduki tuvastada.
Pärast tuvastamist peab rikkumise toimumisriigi pädev asutus saatma asjaomase sõiduki registreerimistunnistuse omanikule rikkumisteatise.
Parlamendi esimene lugemine
Euroopa Parlament võttis 17. detsembril 2008. aastal väga suure häälteenamusega vastu oma esimese lugemise seisukoha, mis toetab ettepaneku vastuvõtmist.
Parlament lisas eelkõige üleliidulised liiklusohutuse suunised, mille eesmärgiks on võrreldavate miinimumkriteeriumide kehtestamise teel tugevdada liiklusohutuse kontrollimist kiiruseületamise, alkoholijoobes autojuhtimise, turvavööde mittekasutamise ja punase tule eiramise korral.
Parlament lisas ka artikli, milles liikmesriike ja Euroopa Komisjoni kohustatakse liiklejatele direktiivi rakendamise meetmete kohta vajalikku teavet edastama.
Parlament täiendas ka liikluseeskirjade rikkumise järelmeetmeid (karistuste tunnustamine, edastamine ja jõustamine), lisades uusi sätteid juhtude kohta, mil rahatrahv on maksmata jäetud.
Kriminaalõiguse alla kuuluvate karistuste korral tuleks kohaldada raamotsust 2005/214/JSK, haldusõigussüsteemi kohaselt määratud karistuste korral peaks rikkumise toimumisriik edastama lõpliku otsuse jõustamiseks rikkumise toimepanija elukohariigile.
Nende eripäradega arvestamiseks tegi parlament ettepaneku lisasätete kohta, mis võimaldavad edastada toimepanija elukohariigi ametiasutustele karistusotsuse ja selle täitmise kohustuse.
Parlament võttis arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 8. mai 2008. aasta arvamuses esitatud probleeme.
Eelkõige sooviti teatavate direktiivis 95/45/EÜ sätestatud õiguste kaitsmist ning säilitamist direktiivi põhiosas ja lisas toodud rikkumisteatises.
Samuti soovis parlament rõhutada direktiivi tugevdamise ja muutmise ajalist perspektiivi, lisades tekstile komisjoni kohustuse kaks aastat pärast direktiivi jõustumist selle rakendamisest ja saadud kogemustest aru anda.
Selle aruande põhjal peab komisjon tegema ettepanekuid direktiivi muutmiseks, eriti selle rakendamise tõhususe, kohaldamisala, kontrollitavade ja kontrollivahendite standardimise kohta.
Nõukogu esimese lugemise seisukoht
Pärast kaks aastat kestnud ummikseisu jõudis nõukogu 3. detsembril 2010. aastal transpordiministrite kohtumisel poliitilisele kokkuleppele.
Nõukogu teksti kohaselt asendatakse endine transpordiga seotud õiguslik alus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91) uuega, milleks on artikli 87 lõige 2 politsei koostöö kohta asjakohaste andmete kogumisel, säilitamisel, töötlemisel, analüüsimisel ja vahetamisel.
Õigusliku aluse muutmisel tegi nõukogu olulisi muudatusi:
- kustutati tekstis leiduvad viited jõustamismenetlustele, piirates ettepanekut üksnes andmete vahetamisega.
Sellega jäetakse jõustamine vabatahtlikuks ja sõltuvaks liikmesriikide otsustest ning riiklikest menetlustest; teatis on nüüd asendatud teavituskirjaga, mille kohta esitatakse soovitatav vorm;
- uus õiguslik alus mõjutab ka direktiivi geograafilist rakendamisala, sest artikli 87 lõige 2 kuulub teatavate liikmesriikide puhul nn vabatahtliku liitumise (Ühendkuningriik ja Iirimaa) või vabatahtliku kõrvalejäämise (Taani) õiguse alla; pärast kolm kuud kestnud siseriiklikku arutelu otsustasid Ühendkuningriik ja Iirimaa direktiivi rakendamisest kõrvale jääda.
See kahetsusväärne otsus takistab Euroopa Liidu kodanike õiglast ja võrdset kohtlemist kogu liidu territooriumil ning nõrgestab esialgseks eesmärgiks olnud hoiatavat mõju.
Liikmesriikide andmevahetuse vallas otsustas nõukogu selgelt EUCARISe süsteemi kasuks, mis kujutab endast valitsustevahelist võrgustikku, mida kasutatakse Prümi lepingu raames organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastaseks koostööks.
Nimetatud lepingu eesmärgiks on võidelda piiriülese seadusvastase tegevuse vastu, nagu terrorism ja organiseeritud kuritegevus, hõlbustades isikuandmete ja sõidukite registreerimisandmete vahetamist.
Ei komisjon ega ka parlament ei pooldanud spetsiaalset andmevahetussüsteemi, jäädes seisukohale, et tegemist peaks olema hiljem kindlaksmääratava ühise süsteemiga.
Nõukogu tegi ühtlasi ettepaneku kohaldamisala laiendada, lisades veel neli rikkumist – sõidukijuhtimine narkojoobes, kiivri mittekandmine, keelatud sõiduraja kasutamine ja mobiiltelefoni või muu sidevahendi keelatud kasutamine juhtimise ajal.
Kõigis liikmesriikides ei tunnustata neid rikkumisi ühtmoodi, näiteks erineb suhtumine mobiiltelefoni kasutamisse.
Muude rikkumiste, näiteks narkojoobes juhtimise korral ei peeta kõigis liikmesriikides olemaolevat tehnikat piisavaks, et niisugust rikkumist nõuetekohaselt jõustada.
Juhtide teavitamise küsimuses jättis nõukogu alles üksnes komisjoni kohustuse juhtidele teavet edastada.
Liiklusohutuse suuniste kohta ei lisatud parlamendi ettepanekusse ühtegi viidet.
Direktiivi läbivaatamise suhtes pooldas nõukogu palju leebemat varianti kui parlament, piirates läbivaatamise kohaldamisala laiendamisega ja jättes karistuste jõustamise valdkonna üldse mainimata.
Raportööri seisukohad
Raportöör avaldab rahulolu nõukogu esimese lugemise tulemusega, mis võeti vastu pärast kaks aastat kestnud arutelu.
Kuid ta peab kahetsusväärseks, et oluliste muudatuste seas on tekstist täiesti välja jäetud hulk komisjoni esialgses ettepanekus esitatud ja parlamendi esimesel lugemisel tugevdatud sätteid.
Selle tulemusel piirdub uus tekst nüüd liikmesriikide andmevahetusega.
Samuti kahetseb raportöör sügavalt, et kolm liikmesriiki otsustasid direktiivi rakendamisest kõrvale jääda, sest nõukogu valitud uus õiguslik alus andis Iirimaale, Ühendkuningriigile ja Taanile selle võimaluse.
See valik mõjutab Euroopa Liidu kodanike võrdset ja õiglast kohtlemist, aidates säilitada karistamatuse tunnet.
Sellegipoolest leiab raportöör, et direktiivi vastuvõtmine nõukogu esimesel lugemisel on oluline esimene samm ühise transpordipoliitika liiklusohutuse valdkonna ühtlustamise poole.
Parlament peaks nüüd kasutama võimalust liiklusohutuspoliitikat liidu tasandil edasi arendada.
Sellepärast esitab raportöör piiratud arvu muudatusettepanekuid, et tugevdada nõukogu teksti teatavaid sätteid ja tagada, et tulevikus võetakse uusi meetmeid.
Raportöör teeb ettepaneku taastada nõukogu esimese lugemise seisukoha tekstis teatavad parlamendi esimese lugemise seisukoha elemendid, säilitades samas kompromissi, mille nõukogu detsembris vaevaliselt saavutas.
Kuigi raportöör oleks eelistanud esialgse õigusliku aluse säilitamist, on ta seisukohal, et nõukogu esitatud õiguslikku alust ei tohiks muuta.
Raportöör soovitab teha järgmised muudatused:
– uus tehniline lisa, mis asendaks viidet raamotsusele 2008/616/JSK Prümi konventsiooni kohta; seda uut lisa tuleks muuta delegeeritud õigusaktide abil;
– mõned täpsustused rakendustarkvara ja teavituskirjaga seotud sätetes;
– liikmesriikide teatamiskohustust tuleks aja ja sisu poolest tugevdada;
– taastatakse parlamendi esimese lugemise elemendid isikuandmete kaitse kohta (artikkel 7);
– kooskõlas parlamendi esimese lugemise seisukohaga tugevdatakse juhtide teavitamise kohustust;
– direktiivi muutmist käsitlevat artiklit 9 tugevdatakse ja laiendatakse ka muudele küsimustele peale kohaldamisala.
Selles nähakse ette jõustamismenetluste läbivaatamine ning liikluseeskirjade ja kontrollimenetluste ühtlustamine, nagu on täpsustatud teises uues lisas, säilitades parlamendi esimesel lugemisel esitatud suuniste põhielemendid.
MENETLUS
Pealkiri
Karistuste piiriülene täitmine liiklusohutuse valdkonnas
Viited
17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD)
EP 1. lugemise kuupäev – P-number
17.12.2008 T6-0616/2008
Komisjoni ettepanek
KOM(2008)0151 - C6-0149/2008
Nõukogu esimese lugemise seisukoha kättesaamisest istungil teada andmise kuupäev
24.3.2011
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
TRAN
24.3.2011
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Inés Ayala Sender
18.4.2008
Kodukorra artikkel 51 – komisjonide ühised koosolekud
istungil teada andmise kuupäev
Arutamine parlamendikomisjonis
14.2.2011
12.4.2011
23.5.2011
Vastuvõtmise kuupäev
24.5.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
38
1
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Inés Ayala Sender, Georges Bach, Izaskun Bilbao Barandica, Antonio Cancian, Michael Cramer, Ryszard Czarnecki, Luis de Grandes Pascual, Christine De Veyrac, Saïd El Khadraoui, Ismail Ertug, Knut Fleckenstein, Jacqueline Foster, Mathieu Grosch, Jim Higgins, Juozas Imbrasas, Ville Itälä, Dieter-Lebrecht Koch, Werner Kuhn, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Gesine Meissner, Hubert Pirker, Vilja Savisaar-Toomast, Olga Sehnalová, Debora Serracchiani, Brian Simpson, Dirk Sterckx, Keith Taylor, Silvia-Adriana Ţicău, Giommaria Uggias, Thomas Ulmer, Dominique Vlasto, Artur Zasada, Roberts Zīle
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Philip Bradbourn, Guido Milana, Dominique Riquet, Alfreds Rubiks, Laurence J.A.J. Stassen
Esitamise kuupäev
31.5.2011
