Välisõhu kvaliteedi parandamine
Keskkond
2007-12-11 - 14:42
Parlament võttis teisel lugemisel vastu välisõhu kvaliteedi direktiivi eelnõu, milles kehtestatakse piirmäärad õhus leiduvale peentolmule.
Esmakordselt reguleeritakse kuni 2,5 mikromeetrise läbimõõduga osakeste piirmäärasid - alates 2010. aastast on sihtväärtus 25 µg/m3, muutudes 2015. aastal piirväärtuseks.
Nõukoguga saavutati kokkulepe ja menetlus lõpeb teise lugemisega.
Peentolm on inimtervisele kahjulik ning hinnanguliselt põhjustab õhusaaste ELis igal aastal 360 000 inimese enneaegse surma.
Euroopa Komisjoni ettepaneku eesmärk on ühendada viie iseseisva õigusakti sätted üheks direktiiviks, et lihtsustada ja tõhustada kehtivaid õigusakte ning vähendada nende mahtu.
Lisaks on ettepaneku eesmärk põhjalikult üle vaadata kehtivad normid, võttes arvesse uusimaid tervisealaseid ja teadussaavutusi ning liikmesriikide kogemusi.
Uuringud on näidanud, et tahked peenosakesed on inimtervisele ohtlikud ja võivad põhjustada selliseid haiguseid nagu astma ja bronhiit.
Parlamendiliikmed soovivad seetõttu rakendada õhus leiduvatele tahketele peenosakestele selliseid piirmäärasid, et osakeste negatiivne mõju inimtervisele oleks võimalikult väike.
Parlament jõudis nõukoguga eelnõu suhtes kokkuleppele ning menetlus lõpeb teise lugemisega.
Kõige väiksemad tahked peenosakesed (PM2,5)
Direktiivi eelnõus käsitletakse esmakordselt kõige väiksemaid tahkeid peenosakesi PM2,5, mille läbimõõt on kuni 2,5 mikromeetrit.
Kokkuleppe kohaselt kehtestatakse 2010. aastal vähem siduv sihtväärtus, mis oleks aastas keskmiselt 25 µg/m3.
Direktiivi ülevaatamisel 2015. aastal muutuks kehtestatud 25 µg/m3 kohustuslikuks piirväärtuseks.
Parlamendi nõudel lisati teksti lõik, mille kohaselt 2020. aastaks kehtestatakse soovituslikuks piirväärtuseks 20 µg/m3.
Samas peab komisjon 2013. aastal selle läbi vaatama, et piirväärtus ametlikuna kinnitada või taotleda selle muutmist.
Samuti lisati teksti "kohustusliku kokkupuute kontsentratsiooni" mõiste, mis kujutab endast keskmise kokkupuute näitaja alusel paika pandud taset ja mille eesmärk on vähendada kahjulikku mõju inimtervisele teatud aja jooksul.
Kui direktiiv 2013. aastal läbi vaadatakse, tuleb läbi vaadata ka kohustusliku kokkupuute kontsentratsioon.
Suuremad tahked peenosakesed (PM10)
Saadikud nõustusid nõukogu sooviga jätta suuremate osakeste ehk PM10 (läbimõõt kuni 10 mikromeetrit) lubatud laeks keskmiselt 40 µg/m3 aastas, mis oli ka komisjoni ettepanek.
See määr kehtib juba 2005. aastast.
Ka igapäevase lubatud kõikumise osas on saadikud nõukoguga ühel meelel ning seega lubatakse jätkuvalt maksimaalse päevase normi (50 µg/m3) ületamist kuni 35 päeval aastas.
Proovivõtukohad
Direktiivi eelnõu kohaselt peavad liikmesriigid proovivõtukohad sisse seadma linnapiirkondades ja linnastutes (alates 250 000 elanikust) ning ka maapiirkondades, kus iga 100 000 km2 kohta tuleb rajada üks proovivõtukoht.
Euroopa Komisjon peab tagama, et proovivõtukohtade kindlaks määramine toimub ühtlustatud kriteeriumide alusel.
Lisaks tahketele peenosakestele tuleb mõõta välisõhus sisalduva vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, plii, benseeni ja süsinikmonooksiidi taset.
Erandid
Saadikud soovivad kolme aasta pikkus ajutist erandit eriti raskete tingimustega piirkondade jaoks, kes ei suuda täita direktiivis PM10 osakestele ette nähtud eesmärke.
Seda siiski ainult tingimusel, et nendes piirkondades ja linnastutes esineb vastavuse saavutamisel probleeme vaatamata asjakohaste reostustõrjemeetmete rakendamisele.
Vastavad piirkonnad peavad esitama plaani, milles selgitatakse, miks eesmärke pole võimalik täita hoolimata rakendatud meetmetest.
Heitmete vähendamine tekkekohas
Teksti põhjendustesse lisati lõik, mis märgib: "Asjaomased asutused peavad eelisjärjekorras nõuetekohaselt kontrollima vajalikke ühenduse meetmeid heite vähendamiseks selle tekkekohas, eelkõige meetmeid, mille eesmärk on parandada tööstusheite kohta kehtivate ühenduse õigusaktide tõhususust, piirata raskeveokitesse paigaldatud mootorite heitgaase, vähendada täiendavalt liikmesriikide peamiste saasteainete siseriiklikku lubatud heidet ja heidet, mis on seotud bensiiniautode tankimisega teenindusjaamades, ja koondada tähelepanu kütuste, sealhulgas ka laevakütuste, väävlisisaldusele."
Lisaks peab Euroopa Komisjon direktiiviga samaaegselt avaldama Euroopa Liidu Ametlikus Teatajas avalduse, kus ta lubab 2008. aasta jooksul esitada järgmised õigusloomelised ettepanekud:
raskeveokite mootorite heitmete vähendamise ettepanek;
liikmesriikide heitmekvootide vähendamine ning bensiinitanklate tööga seotud heitmete vähendamine;
kütuste, sh laevakütuste väävlisisalduse vähendamise ettepanek.
Avaldus on seotud saadikute sooviga, et komisjon esitaks kahe aasta jooksul pärast direktiivi jõustumist järgmised ettepanekud: EURO VI standardid raskeveokitele; 20–50 megavatise võimsusega põletusseadmete küsimuse lisamine; uued standardid kodus kasutatavatele kütteseadmetele; laevamootorite heitkoguste uued standardid; heitmete vähendamine põllumajanduses, sh väetamise ja karjakasvatuse puhul.
Komisjon ei nõustunud nimekirja lisamisega direktiivi, sest see rikuks komisjoni arvates komisjoni algatusõigust.
Direktiivi jõustumine
Liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma kahe aasta jooksul pärast direktiivi jõustumist.
Direktiiv peaks jõustuma 2008. aasta alguses.
Olukord Eestis
Alates 2005. aastast kehtivad Eesti välisõhu saastatuse taseme normidena Euroopa Liidu õhukvaliteedi raamdirektiivi ja selle tütardirektiivide nõuded.
PM2,5 osakeste taset reguleeriv seadusandlus Eestis antud hetkel veel puudub.
Aastakeskmiseid piirväärtuseid Eestis üldiselt ei ületata.
Tallinna kesklinna seirejaamas oli PM10 osakeste aastakeskmine 2006. aastal 32,5 μg/m3.
Samas oli seal PM10 osakeste maksimaalne ööpäevakeskmine kontsentratsioon 136,7 μg/m3.
Peente osakeste piirväärtust 50 μg/m3 on lubatud aasta jooksul ületada kuni 35 korda, ent kesklinna jaamas ületati piirnormi 2006. aastal kokku 42 korral.
Maksimaalne tunnikeskmine peente osakeste sisaldus oli 2006. aastal 365,2 μg/m3, ent tunnikeskmisele ei ole piiranguid kehtestatud.
PM2,5 aastakeskmine oli Tallinna Õismäe seirejaamas 2006. aastal 11,6 μg/m3.
Holger KRAHMER (ALDE, DE)
Dokument: A6-0398/2007
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 10.12.2007
Hääletus: 11.12.2007
20071210IPR14640 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 12. detsembrist siit Eesti Keskkonnauuringute Instituut Välisõhu seire raport (Eesti, 2006) Eesti Keskkonnastrateegia aastani 2030
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
ET
2
LINK
http://www.klab.ee/?p=uus&id=46
ET
3
LINK
http://eelis.ic.envir.ee:88/seireveeb/aruanded/5566_valisohu_seire_2006.pdf
ET
4
LINK
http://www.envir.ee/orb.aw/class=file/action=preview/id=328494/KS_loplil_riigikokku_1.pdf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
