A6-0359/2008
18.9.2008
RAPORT
soovitustega komisjonile Lamfalussy protsessi järelmeetmete kohta: edaspidine järelevalvestruktuur
(2008/2148(INI))
Majandus- ja rahanduskomisjon
Raportöör:
Ieke van den Burg ja
Daniel Dăianu
(Algatus – kodukorra artikkel 39)
PE 407.901v02-00
SISUKORD
lk
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
RESOLUTSIOONI ETTEPANEKU LISA: ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA(TE) ETTEPANEKU(TE) SISU KOHTA 8
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................15
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
soovitustega komisjonile Lamfalussy protsessi järelmeetmete kohta: edaspidine järelevalvestruktuur
( 2008/2148(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandat direktiivi 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid
EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. ;
– võttes arvesse nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmendat direktiivi 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid
EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1. ;
– võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta
EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1. ;
– võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta
EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta
EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta
EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet
ELT L 35, 11.2.2003, lk 1. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta
ELT L 145, 30.4.2004, lk 1. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele
ELT L 390, 31.12.2004, lk 38. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine)
ELT L 177, 30.6.2006, lk 1. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14.juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine)
ELT L 177, 30.6.2006, lk 201. ;
– võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solvency II) (uuestisõnastamine) ( KOM(2008)0119 );
– võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2004. aasta teatist ettevõtlus- ja finantspettuste vältimise ja tõkestamise kohta ( KOM(2004)0611 );
– võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2004. aasta soovitust 2004/913/EÜ noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete sobiva tasustamiskorra edendamiseks
ELT L 358, 29.12.2004, lk 55. ;
– võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valge raamatu: finantsteenuste poliitika (2005–2010) kohta
ELT C 175E, 10.7.2008, lk 392. , 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni liikumise kohta täiendava konsolideerimise suunas finantsteenuste sektoris
ELT C 303E, 13.12.2006, lk 110. , 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni ELi finantsturgude integratsiooni hetkeolukorra kohta
ELT C 45E, 23.2.2006, lk 140. ja 21. novembri 2002. aasta resolutsiooni usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve kohta Euroopa Liidus
ELT C 25E, 29.1.2004, lk 394. ;
– võttes arvesse finantsstabiilsuse foorumi 7. aprilli 2008. aasta aruannet turu ja institutsioonide paindlikkuse suurendamise kohta;
– võttes arvesse 14. mail 2008. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi ELi järelevalveraamistiku ja finantsstabiilsuse korra kohta ning nõukogu järeldusi seonduvates küsimustes tema 3. juuni 2008. aasta, 4. detsembri 2007. aasta ja 9. oktoobri 2007. aasta istungi järel;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 192 teist lõiku;
– võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45;
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ( A6-0359/2008 ),
A. arvestades, et käimas on direktiivide 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ läbivaatamine ning oodata on ettepanekut krediidireitingu agentuuride kohta;
B. arvestades, et komisjon ei ole tegelenud terve rea parlamendi taotlustega, sealhulgas eespool nimetatud resolutsioonides esitatud taotlustega, ja arvestades, et lisas on esitatud loetelu soovitustest, kuidas võiks parandada finantsturgude tegevuse järelevalve toimimist;
C. arvestades, et finantsjärelevalve ei ole käinud kaasas turgude integratsiooni ja finantsturgude globaalse arenguga, mis nõuavad olemasolevate reguleerimis- ja järelevalvesüsteemide ajakohastamist, et käsitleda paremini süsteemseid riske, tagada finantsstabiilsus, saavutada Euroopa Liidu eesmärgid ja aidata kaasa globaalsele rahanduse paremale juhtimisele;
D. arvestades, et Euroopa Parlamendi mis tahes ettepanek õigusakti vastuvõtmiseks peaks olema põhimõttepõhine ning et lisas esitatud soovitused tuleks välja töötada järelevalveasutuste, finantsturgudel osalejate ja muude asjaomaste organitega konsulteerides;
E. arvestades, et olemas on üha rohkem üleeuroopalisi üksusi, mis tegutsevad mitmes riigis; arvestades, et paljude siseriiklike ametiasutuste põimumine on suurendanud keerukust ja ähmastanud vastutusalade piire, eriti makrousaldatavuse järelevalve ja kriisiohjamise puhul;
F. arvestades, et Ameerika Ühendriikide kõrge riskiastmega hüpoteeklaenudest ja neist pärinevatest toodetest alguse saanud praegune finantskriis on levinud turgude järjest suurema integreerituse tõttu üle maailma, mis viitab veelgi enam sellele, et finantsturgude tegevuse praegune reguleerimine ja järelevalve ei ole piisavalt ühtlustatud ei ELi ega rahvusvahelisel tasandil; arvestades, et finantsturgude tegevuse reguleerimise ja järelevalve reform on seetõttu teretulnud;
G. arvestades, et kriis on toonud kaasa laenuraha saamise karmistumise, mis on kergitanud laenude hinda paljude turuosaliste jaoks; arvestades, et praegune finantsturgude ebastabiilsus võib piirata majanduskasvu ja tööhõivet;
H. arvestades, et vahendustegevus kapitaliturgudel ja uut tüüpi finantsvahendite esilekerkimine on toonud kasu, kuid on põhjustanud ka uute süsteemse riski allikate teket üle maailma;
I. arvestades, et kuigi emissiooni- ja jaotusmudel on suurendanud konkurentsi ja jaotanud riski, on see samuti vähendanud motivatsiooni riski hinnata ja järelevalvet teostada ning on mõningatel juhtudel põhjustanud nõutava hoolsuse vähenemist;
J. arvestades, et väärad talitusviisid, nagu ebapiisav riskijuhtimine, vastutustundetu laenuandmine, ülemäärane võlakoormus (finantsvõimendus), nõutava hoolsuse vähesus ning likviidsuse järsk kaotamine, kujutavad tõsist riski finantsasutustele ja võivad ohustada finantsstabiilsust;
K. arvestades, et mikrotasandil riski vähendamiseks kavandatud uuenduslikud tehnikad, mis iseenesest praegustele eeskirjadele vastavad, võivad tuua kaasa riski kontsentreerumise ja süsteemse riski;
L. arvestades, et kahjustavat eeskirjade meelevaldset rakendamist tuleks vältida;
M. arvestades, et tuleb tagada piisav läbipaistvuse määr üldsuse, investorite ja järelevalveasutuste suhtes;
N. arvestades, et kompensatsiooniskeemid, mis peegeldavad individuaalseid ja ettevõtte saavutusi, ei tohiks soodustada lühiajalist liigse riski võtmist vajaliku pikaajalise tulemuslikkuse ja ettevaatlikkuse arvel;
O. arvestades, et finantsasutuste, krediidireitingu agentuuride ja audiitorühingute ning õigusbüroode kasutatav ärimudel võib põhjustada huvide konflikte, millega tuleb tegeleda ja nende üle järelevalvet teostada;
P. arvestades, et krediidireitingu agentuuride vead keerulise struktuuriga toodete osas ja reitingute tähenduse vääriti mõistmised turuosaliste poolt on tekitanud olulisi negatiivseid välismõjusid ja põhjustanud ebakindlust turul; arvestades, et krediidireitingu agentuuride menetlused vajavad läbivaatamist;
Q. arvestades, et krediidireitingu agentuuride väljapakutud eneseregulatsiooni lahendused on veel läbi proovimata ja tõenäoliselt ebapiisavad, et täita oma keskset rolli finantssüsteemis;
R. arvestades, et turgude integratsiooniga, mis on üldiselt kasulik, peaks kaasnema asjakohaselt terviklik lähenemine järelevalvele, millega välditakse ka asjatut bürokraatiat ja mis on kooskõlas parema õigusloome poliitikaga;
S. arvestades, et komisjon peaks viima läbi õigusakti ettepaneku põhjaliku mõjuhindamise;
T. arvestades, et Euroopa Liit vajab järjekindlamat ja mõjusamat, nõuetekohaselt rakendatud, kuid mitte üleliia koormavat reguleerimist ja järelevalvet, et vähendada tulevaste finantskriiside riski ja tagada võrdsed võimalused piiriüleselt ning kõikide turuosaliste vahel; arvestades, et Euroopa Liit peaks täitma juhtivat rahvusvahelist rolli ning tugevdama samuti omaenda reguleerimise ja järelevalve järjekindlat rakendamist ja ühtlustamist;
U. arvestades, et ELi praeguse regulatiivse ja järelevalvekorra põhjalik läbivaatamine on vajalik koos meetmetega ülemaailmse järelevalvealase koostöö parandamiseks, mis hõlmaks kapitali adekvaatsuse raamistikku, läbipaistvust ja juhtimist kui tulemusliku regulatiivse ja järelevalvekorra peamisi eeldusi kooskõlastatud viisil;
V. arvestades, et järelevalvealane lähenemine peaks olema kohandatud ettevõtlusvaldkonna eripäradele ja selle juba reguleeritud aspektidele; arvestades, et finantsturgude tegevuse järelevalve ning konkreetsete institutsioonide usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eesmärgid on erinevad;
W. arvestades, et tulevased ettepanekud peaksid võtma arvesse Solvency II ettepaneku alaseid läbirääkimisi ja direktiivide 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ läbivaatamist;
X. arvestades, et järelevalvealane koostöö peab võtma arvesse rahvusvaheliste kontsernide järelevalve kolmandate riikidega seotud mõõdet, kuna enamikul, kui mitte kõigil peamistel Euroopa Liidu finantskontsernidel on huvid kolmandates riikides;
Y. arvestades, et pärast nõukogu 3. juuni 2008. aasta, 4. detsembri 2007. aasta ja 9. oktoobri 2007. aasta järeldusi on juba käivitatud suurem tööprogramm, et teha sihtotstarbelisi parandusi ELi järelevalvealase koostöö korralduses; arvestades, et Euroopa Liidus ja üle maailma on käivitatud ka laiaulatuslikud tööprogrammid turu ebastabiilsuse põhjuste mõistmiseks ja asjakohaseks reageerimiseks;
Z. arvestades, et 2008. aasta sügiseks tuleks asutada asjatundjate töörühm, mis koondaks eri sidusrühmi (järelevalveasutused, seadusandjad, valdkonna esindajad jne) ning töötaks välja pikemaajalise nägemuse järelevalvest; arvestades, et töörühmale tuleks teha ülesandeks arendada välja radikaalsema pikaajalise reformi projekt ja kava institutsioonide täieliku ühendamise suunas; arvestades, et peale finantsjärelevalve struktuuri võiks töörühm käsitleda ka selliseid küsimusi nagu ühtne finantsjärelevalve eeskiri, hoiuste tagamise süsteem ja ühine maksejõuetuse kord, mis on samaulatuslikud ühendatud finants- ja järelevalvesüsteemiga,
1. palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile 30. novembriks 2008 EÜ asutamislepingu artikli 44, artikli 47 lõike 2, artikli 55, artikli 95, artikli 105 lõike 6, artikli 202, artikli 211 või artikli 308 alusel õigusakti ettepaneku või ettepanekud, mis hõlmavad alljärgnevates üksikasjalikes soovitustes käsitletud küsimusi;
2. kinnitab, et soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega;
3. on seisukohal, et taotletava ettepaneku või ettepanekute finantsmõju tuleb vajaduse korral katta ELi eelarvest assigneeringutena;
4. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.
RESOLUTSIOONI ETTEPANEKU LISA:
ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA(TE) ETTEPANEKU(TE) SISU KOHTA
1.
Soovitus 1 – Tulemusliku regulatiivse ja järelevalvekorra peamised eeldused
Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava(te) õigusakti(de) eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:
1.1.
Meetmed ELi finantsteenuste regulatiivse raamistiku parandamiseks:
Kapitali adekvaatsuse raamistik , eelkõige:
a) vaadata läbi kapitalinõuete eeskirjad, karmistades riskijuhtimise, likviidsuse ja riskiga kokkupuute alaseid sätteid finantsturgudel tegutsevatele üksustele sidusal ja vajaduse korral antitsüklilisel viisil, ning tagada asjakohased kapitalinõuded kõigile finantsturgudel tegutsevatele üksustele, võttes arvesse süsteemset riski;
b) suurendada kapitali adekvaatsuse raamistiku elastsust, et oleks võimalik tegeleda finantsturu häiretega, võttes samal ajal arvesse riiklike ametiasutuste vastutust;
c) tagada, et eeskirjad on võimalikult suures ulatuses antitsüklilised;
d) reformida raamistik riskijuhtimise parandamiseks; tagada matemaatiliste mudelite adekvaatsus ja vajaduse korral suurendada stsenaariumide arvu ja stresstestimise sagedust;
e) tagada asjakohased kapitalinõuded keerulistele finantstoodetele ja tuletisväärtpaberitele;
f) tagada bilansiväliste kirjete, struktureeritud investeerimisvahendite ja mis tahes likviidsusabi vahendite avalikustamine ning nõuda nendest tulenevate riskide nõuetekohast hindamist, et turuosalised oleksid nende olemasolust ja toimimisviisist teadlikud.
1.2.
Meetmed läbipaistvuse parandamiseks:
a) Väärtpaberistamine: edendada keeruliste finantstoodete ja väärtpaberistamise protsessi läbipaistvust, selgust ning andmete esitamist, võttes arvesse sektori enda algatusi selles valdkonnas; tagada, et väärtpaberistamine ja krediidireitingu andmise protsess ei too kaasa väärtpaberistatud toote koguväärtuse põhjendamatut suurenemist üle tehingu alusvara väärtuse;
b) Keerulised finantstooted: tagada, et krediidireitingu agentuurid kasutavad järjepidevat ja sobivat reitinguterminoloogiat, mis selgitab, kuidas sellised tooted üksteisest erinevad, eriti volatiilsuse, keerulisuse ning turupingete suhtes tundlikkuse mõttes, võttes samas arvesse investorite vajadust töötada välja menetlused struktureeritud toodete kvaliteedi hindamiseks, ilma et tuginetaks üksnes reitingutele;
c) Raamatupidamiseeskirjad, väärtuse ja hinna määramine:
i) tagada materiaalsete väärtpaberistamisvahendite nõuetekohane kajastamine raamatupidamises, et äriühingud ja finantsasutused ei saaks hoida materiaalseid eriotstarbelisi vahendeid või struktureeritud investeerimisvahendeid jne kunstlikult bilansiväliselt;
ii) tagada, et eeskirjad keeruliste finantstoodete väärtuse ja hinna määramise normide kohta on asjakohased, eelkõige IAS 39 kontekstis, ja need töötatakse välja koostöös IASB ja teiste pädevate rahvusvaheliste organitega;
d) Reguleerimata turud: suurendada börsiväliste turgude läbipaistvust nende likviidsuse osas, tegeleda oluliste süsteemse riski allikatega (st vastaspoole kontsentratsioonirisk) ja vajaduse korral julgustada turuosalisi arveldama börsiväliseid tehinguid arvelduskodades.
1.3.
Juhtimismeetmed:
a) Väärtpaberistamine: nõuda emitentidelt riski hindamist ja jälgimist ning tagada võla või hüpoteegiga tagatud väärtpaberite läbipaistvus, et investorid saaksid asjakohaselt saavutada nõutava hoolsuse;
b) Tasusüsteemid: tagada, et finantsasutused avalikustavad oma tasustamispoliitika, eelkõige direktorite tasustamis- ja hüvitispaketid; tagada, et kõiki juhtkonnaga seotud tehinguid oleks raamatupidamisaruannetes võimalik selgelt määratleda; tagada, et usaldatavusnormatiivide täitmist kontrollivad järelevalveasutused lisavad riskijuhtimise kohta antavatesse hinnangutesse tasustamis- ja preemiasüsteemide ning maksustamise mõju, et tagada ergutusvahendite tasakaalustatus ja see, et nendega ei soodustata liigsete riskide võtmist;
c) Äriühingu vastutuse süsteem: tagada vastutussüsteemide loomine, millega nähakse ette asjakohased trahvid ja muud karistused suutmatuse korral täita finantsteenuste valdkonna õigusakte, võimaldades kohustuse rikkumise või ebaseadusliku kauplemise korral peatada või võtta ära finantsasutuste juhtivtöötajate õiguse töötada finantssektoris üldse või selle asjaomastes osades;
d) Krediidireitingu agentuurid: meetmed, mille abil tegeldakse selliste küsimustega nagu huvide konfliktid, kvaliteedi tagamise süsteemid ja järelevalve viisil, mis on kooskõlas finantsstabiilsuse foorumi, Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni, Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee ja Euroopa väärtpaberiturgude ekspertrühma soovitustega krediidireitingutegevuse võimaliku tõhustamise kohta, tehes vajaduse korral järeldusi audiitorite järelevalve käigus saadud õppetundidest; võtta eelkõige arvesse: reitingumeetodite, eelduste ja stressitestide läbipaistvust; seda, et järelevalvajatel oleks võimalik nõuda emitendi / krediidireitingu agentuuri vastavuse kontrolljälge ja õigust olla teavitatud, kui mudelite osas esineb märkimisväärseid probleeme; tagada, et krediidireitingu agentuurid esitavad põhjalikku teavet keeruliste laenutoodete, hüpoteegiga seotud toodete ja traditsiooniliste võlakohustuste konkreetsete eripärade kohta ning et reitinguagentuurid kohaldavad eristatavaid sümboleid keerulistele laenutoodetele, hüpoteegiga seotud toodetele ja traditsioonilistele võlakohustustele reitingu andmisel; edendada krediidireitingu agentuuride läbipaistvust, pakkuda suuremat läbipaistvust keerulistele laenutoodetele, hüpoteegiga seotud toodetele ja traditsioonilistele võlakohustustele konkreetsete reitingute andmise meetodite ja kriteeriumide osas.
2.
Soovitus 2 – Finantsstabiilsuse tagamise ja süsteemse riski vältimise meetmed
Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava(te) õigusakti(de) eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:
a) Finantsstabiilsus ja süsteemsed riskid: luua andmebaasid, tulevikku vaatavad stsenaariumid, poliitika makromajanduslike usaldatavusnõuete järelevalve ja finantsstabiilsuse kohta ning varajase hoiatamise süsteem ja tagada, et Euroopa Keskpank (EKP), Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) ja EKPSi pangandusjärelevalve komitee mängivad aktiivset rolli nende algatamisel, väljatöötamisel ja toimimisel; tagada, et ELi järelevalveasutused ja keskpangad annavad EKP-le pangandusjärelevalve komitee kaudu asjakohast ajakohastatud mitteavalikku ja salastatud mikrotasandi koondteavet/koondandmeid, et võimaldada EKP-l täita nimetatud ülesannet ja hoida ära süsteemset riski;
b) Kriisi ärahoidmise, ohjamise ja lahendamise kord ELis , eelkõige:
i) kriisi ärahoidmise ja ohjamise korra edendamine ELi tasandil, mis vajaduse korral sisaldab:
– süsteemsete finantsriskide järelevalvet ja hindamist ELi tasandil;
– ELi varajase hoiatamise süsteemi ja varajase sekkumise mehhanismi loomist nõrkade ja maksejõuetute üksustega tegelemiseks, kui tegu on ELi piiriülese finantskontserniga või kui ELi finantsstabiilsus on ohus; selline mehhanism peaks olema hästi määratletud, selge, suuteline kiireks tegutsemiseks ja kooskõlas ELi riikliku abi eeskirjadega;
– kontsernisiseste piiriüleste ülekannete tegemise kergendamist äärmuslikes olukordades, võttes arvesse kontserni eri üksuste kreeditoride huve ja võttes arvesse direktiivi 2001/24/EÜ;
– piiriülest kriisiohjamist ning riikliku abi eeskirjade selgitamist piiriülese kriisi olukorras;
ii) kriisi lahendamise korra edendamine, parandades tegevuse lõpetamist käsitlevaid ELi eeskirju ning luues koormuse jagamise korra asjaomaste liikmesriikide vahel piiriüleste finantskontsernide maksejõuetuse puhul;
c) tagada, et ELi eeskirjad hoiuste tagamise kohta on piisavalt kooskõlastatud, et kindlustada finantsasutustele võrdsed tingimused; ELi eeskirju hoiuste tagamise kohta tuleks muuta, et toetada finantsasutuste poolt rahastatavate ex-ante süsteemide edasist arengut; hüvitiste määra tuleks märkimisväärselt tõsta ja finantsasutuse maksejõuetuse puhul tuleks hüvitiste kättesaadavus jaeklientidele tagada mõistliku aja jooksul, sealhulgas piiriüleste olukordade puhul;
d) edendada sarnaseid eeskirju kindlustustagatiste osas, arvestades samal ajal kindlustuse ja panganduse erinevat olemust;
e) tagada turu mitmekesisus ning julgustada pikaajalise rahastamise või pikaajaliste kohustustega institutsioone mitmekesistama turgu ja likviidsusriske.
3.
Soovitus 3 – Järelevalveraamistik
Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetava(te) õigusakti(de) eesmärk peaks olema reguleerida, ühtlustada, integreerida ja täiendada olemasolevat järelevalvesüsteemi järgmisega:
3.1.
Suurte piiriüleste finantskontsernide järelevalve:
a) 2008. aasta lõpuks võetakse vastu määrus, milles nõutakse järelevalveasutuste kolleegiumeid kõige suurematele ELis tegutsevatele piiriülestele finantskontsernidele või valdusettevõtjatele.
Määrus peaks sisaldama selgeid kriteeriumeid nende piiriüleste finantskontsernide või valdusettevõtjate määratlemiseks, kelle suhtes sellised kolleegiumid on kohustuslikud.
Kui olulises ulatuses on kaasatud ka kolmas riik, tuleks vältida eraldi paralleelseid struktuure, ja niivõrd, kui see on mõistlik ja teostatav, võiks kutsuda osalema kolmanda riigi järelevalveasutusi.
b) sellised kolleegiumid koosnevad usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega tegelevate riiklike järelevalveasutuste esindajatest.
Määrus peaks sisaldama selgeid põhimõtteid riiklike järelevalveasutuste osas, kes peavad olema kohustuslikes kolleegiumites esindatud, võttes arvesse kontserni turu suurust liikmesriigis, piiriülese tegevuse mahtu, varade mahtu ja väärtust, mis näitab kontserni tegevuse tähtsust, tagades, et esindatud oleksid kõik liikmesriigid, kus tegutsevad emaettevõtja, tütarettevõtjad ja märkimisväärse suurusega haruettevõtted, ning arvestades ka vajadust kaasata kolmandate riikide järelevalveasutused, kus see on mõistlik ja teostatav.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata väljakutsetele, mis seisavad järelevalveasutuste ees kiiresti järele jõudvas majanduses.
Talitlusliku integratsiooni saavutamiseks peab konsolideerival järelevalveasutusel olema kolleegiumis juhiroll kogu protsessi ulatuses, st konsolideeriv järelevalveasutus peab olema finantskontserni jaoks keskseks kontaktpunktiks, tagades asjakohase ülesannete ja vastutuse delegeerimise kolleegiumis.
c) kolleegiumi juhatab tavaliselt selle liikmesriigi konsolideeriv järelevalveasutus, kus on piiriülese finantskontserni või valdusettevõtja juhatuse asukoht või peakontor ELis.
Sekretariaat asub konsolideeriva järelevalveasutuse juures ja koosneb peamiselt selle asutuse töötajatest.
d) tagada asjaomase teabe kogumine ja vahetamine kolleegiumi liikmete ja kõigi asjaomaste järelevalveasutuste vahel ELis ning nende juurdepääs sellele teabele ning stimuleerida korraldusi teabe vahetamise maksimeerimiseks kolmandate riikide järelevalveasutustega.
e) vajaduse korral teevad kolleegiumid otsuseid kvalifitseeritud häälteenamuse süsteemi alusel, mis põhineb põhimõtetel ja eesmärkidel, mis tagavad järjepidevuse, õiglase ja nõuetekohase kohtlemise ning võrdsed võimalused.
3.2.
ELi järelevalvestruktuur: Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed:
a) 2008. aasta lõpuks võetakse vastu määrus, millega tugevdatakse ja selgitatakse Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede staatust ja vastutust, andes 3. tasandi komiteedele nende kohustustega samaulatusliku õigusliku staatuse, ning millega kooskõlastatakse ja ühtlustatakse eri sektorite järelevalveasutuste tegevust, tugevdatakse nende ülesandeid ja tagatakse asjakohane personal ning ressursid.
b) nõuandvate ülesannete kõrval antakse Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteedele ülesanne (ja vahendid ning ressursid), et tagada järelevalve ühtlustamine ja võrdsed võimalused ELi õigusaktide rakendamisel ja jõustamisel ning neid aktiivselt edendada.
Riiklikud järelevalveasutused peaksid olema kohustatud Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede ülesandeid ja otsuseid täide viima.
See peaks sisalduma ka riiklike järelevalveasutuste volitustes ning nende volitused tuleb omavahel paremini kooskõlla viia.
c) Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed peaksid esitama iga-aastase töökava.
Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid komiteede iga-aastased töökavad ja aruanded heaks kiitma.
d) Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed saavad teha otsuseid õiglase ja nõuetekohase kvalifitseeritud häälteenamuse süsteemi alusel; selline kord tuleks välja töötada nii järelevalve ühtlustamise küsimusi käsitlevate otsuste kui komisjonile õigusaktide ja eeskirjade osas antavate nõuannete jaoks.
e) Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteed peaksid:
i) töötama välja teabe andmise korra piiriülestes olukordades;
ii) andma välja soovitused konkreetsete (makrotasandi) järelevalvetegevust puudutavate küsimuste kohta;
iii) andma välja suunised kolleegiumide järelevalvetegevuse sidususe tagamiseks ja ühtlustamiseks;
iv) töötama välja korra konfliktide vahendamiseks, mis võivad kolleegiumi liikmete vahel tekkida;
v) kavandama kontsernide jaoks ühtsed aruandluse normid ja andmete esitamise nõuded, eelistatult mitmeotstarbelises vormingus, nagu eXtensible Business Reporting Language (XBRL);
vi) esindama ELi rahvusvahelistes finantssektori järelevalveorganites, nagu Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon;
vii) seadma igale kolleegiumile sisse perioodiliselt toimuva revisjonikomisjoni poolse läbivaatuse menetluse, et tagada kolleegiumi menetluste ühtlustamine.
Revisjonikomisjon tuleks luua Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede ja pangandusjärelevalve komitee ühise töörühmana, mis toob kaasa makromajanduslike usaldatavusnõuete perspektiivi, mis on oluline järelevalveasutuste ja keskpankade vahelise tiheda koostöö tagamiseks ning kriisiolukordade tõhusaks ohjamiseks.
f) Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede esimehed peaksid regulaarselt kohtuma, et tugevdada valdkondadevahelist koostööd ja sidusust kolme Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komitee vahel.
g) nad peaksid ühiselt:
i) kooskõlastama Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede tegevust;
ii) tagama ühtsed andmed ja statistika;
iii) tegema koostööd pangandusjärelevalve komitee ja EKP-ga finantsstabiilsust puudutavate küsimuste koordineerimiseks;
iv) vajadusel kehtestama asjakohase korra tegelemiseks konfliktidega, mis võivad tekkida kolleegiumides osalevate riiklike ja/või valdkondlike järelevalveasutuste või Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede vahel;
v) edendama tuleviku jaoks Euroopa järelevalvekultuuri, mis on kindel ja jätkusuutlik ning võimaldab paremat valdkondadevahelist ja piiriülest integratsiooni ja kooskõlastamist.
h) töötama välja järelevalvestruktuuri, mis on kindel ja jätkusuutlik ning mis võimaldab paremat valdkondadevahelist ja piiriülest integratsiooni ja kooskõlastamist.
3.3.
ELi finantsstabiilsuse tagamise kord:
a) 2008. aasta lõpuks tehakse ettepanek, milles nõutakse finantsstabiilsuse järelevalvekorda ELi tasandil.
Kõnealune kord peaks tagama mikro- ja makromajanduslike usaldatavusnõuetega seotud teabe tõhusa kogumise ja analüüsimise võimalike finantsstabiilsust ohustavate riskide varajaseks tuvastamiseks, olles integreeritud ülemaailmse finantsstabiilsuse alase tööga.
Kõnealune kord peaks võimaldama ELi järelevalveorganitel ja keskpankadel kiiresti reageerida ja arendada välja kiirreageerimisjõudu kriisiolukordade puhuks, millel on Euroopa Liidule süsteemne mõju.
b) järelevalvekorra eesmärgiks peaks esmajoones olema makromajandusliku ja finantsturu järelevalve vaheliste horisontaalsete seoste tugevdamine.
Selles suhtes on vajalik EKP rolli tugevdamine.
Tuleks välja arendada koostöö ja teabe jagamise kord Lamfalussy raamistiku 3. tasandi komiteede ning EKPS-i / pangandusjärelevalve komitee vahel.
c) konkreetsed küsimused, millega tegeleda, peaksid hõlmama:
i) nõuetekohase süsteemi loomist järelevalvet puudutavate andmete kogumiseks ja vahetamiseks;
ii) nende andmete analüüsimist ja täpsustamist;
iii) salastatud andmete esitamise ja kogumise korra väljatöötamist;
iv) varajaste hoiatuste andmist finantssüsteemi stabiilsust ohustada võivate arengute kohta;
v) mehhanisme kiireks reageerimiseks juhul, kui finantsstabiilsus on ohus;
vi) Euroopa Liidu esindamist rahvusvahelistes järelevalveorganites (nagu finantsstabiilsuse foorum), ja ELi partneri kindlakstegemist järelevalveasutuste jaoks mujal maailmas.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
10.9.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
26
1
14
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Mariela Velichkova Baeva, Pervenche Berès, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, David Casa, Christian Ehler, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Joseph Muscat, John Purvis, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Daniel Dăianu, Harald Ettl, Ján Hudacký, Piia-Noora Kauppi, Baroness Sarah Ludford, Thomas Mann, Poul Nyrup Rasmussen, Kristian Vigenin
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Florencio Luque Aguilar
