A7-0088/2011
28.3.2011
RAPORT
Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmine, II jagu – Nõukogu
(C7‑0213/2010 – 2010/2144(DEC))
Eelarvekontrollikomisjon
Raportöör: Crescenzio Rivellini
PE 450.679v02-00
SISUKORD
lk
1.
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS...................................3
2.
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK............................................5
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................13
1.
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS
Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, II jagu – Nõukogu
( C7‑0213/2010 – 2010/2144(DEC) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarvet
ELT L 69, 13.3.2009. ;
– võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta lõplikku majandusaasta aruannet ( SEK(2010)0963 – C7-0213/2010 )
ELT C 308, 12.11.2010, lk 1. ;
– võttes arvesse nõukogu aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2009. aastal tehtud siseauditite kohta;
– võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega
ELT C 303, 9.11.2010, lk 1. ;
– võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja avaldust, milles kinnitatakse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust
ELT C 308, 12.11.2010, lk 129. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10 ja artikleid 274, 275 ja 276 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319;
– võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust
EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. , eriti selle artikleid 50, 86, 145, 146 ja 147;
– võttes arvesse nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsust nr 190/2003 nõukogu liikmete esindajate sõidukulude hüvitamise kohta
Otsus tuleneb nõukogu 22. juulil 2002. aastal vastu võetud kodukorrast (EÜT L 230, 28.8.2002, lk 7). ;
– võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. ;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa;
– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A7‑0088/2011 ),
1. lükkab edasi heakskiidu andmise nõukogu peasekretäri tegevusele nõukogu 2009. aasta eelarve täitmisel;
2. esitab oma tähelepanekud alltoodud resolutsioonis;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa Andmekaitseinspektorile ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seerias).
2.
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, II jagu – Nõukogu
( C7‑0213/2010 – 2010/2144(DEC) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta üldeelarvet
ELT L 69, 13.3.2009. ;
– võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. eelarveaasta lõplikku majandusaasta aruannet ( SEK(2010)0963 – C7-0213/2010 )
ELT C 308, 12.11.2010, lk 1. ;
– võttes arvesse nõukogu aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2009. aastal tehtud siseauditite kohta;
– võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega
ELT C 303, 9.11.2010, lk 1. ;
– võttes arvesse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 tehtud kontrollikoja avaldust, milles kinnitatakse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust
ELT C 308, 12.11.2010, lk 129. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10 ja artikleid 274, 275 ja 276 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artikleid 317, 318 ja 319;
– võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust
EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. , eriti selle artikleid 50, 86, 145, 146 ja 147;
– võttes arvesse nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsust nr 190/2003 nõukogu liikmete esindajate sõidukulude hüvitamise kohta
Otsus tuleneb nõukogu 22. juulil 2002. aastal vastu võetud kodukorrast (EÜT L 230, 28.8.2002, lk 7). ;
– võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. ;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa;
– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A7‑0088/2011 ),
A. arvestades, et kodanikel on õigus teada, kuidas nende tasutavaid makse kulutatakse ning kuidas poliitilistele organitele usaldatud võimu kasutatakse
Euroopa läbipaistvuse algatus. ;
B. arvestades, et Kölnis 3.–4. juunil 1999. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes nähakse ette nõukogule täiendava toimevõime andmine tugevdatud ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas;
C. arvestades, et nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsusega 2004/197/ÜVJP
ELT L 63, 28.2.2004, lk 68. loodi mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (ATHENA), ning arvestades, et nimetatud otsusega koos nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 28. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/582/EÜ, mis käsitleb ATHENA-le antud privileege ja immuniteete
ELT L 261, 6.8.2004, lk 125. , antakse ATHENA-le privileegid ja immuniteedid ning nõukogule rakendusvolitused;
D. arvestades, et nõukogu 28. veebruari 2000. aasta otsuses 2000/178/ÜVJP eeskirjade kohta, mida kohaldatakse nõukogu peasekretariaati lähetatud riikide sõjaliste ekspertide suhtes vaheperioodil
EÜT L 57, 2.3.2000, lk 1. , ning nõukogu 22. jaanuari 2001. aasta otsuses 2001/80/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise staabi moodustamise kohta täpsustatakse, et sõjaliste ekspertide lähetamise kulud rahastatakse nõukogu eelarvest,
1. märgib, et 2009. aastal oli nõukogu käsutuses kulukohustuste assigneeringutena kokku 642 000 000 eurot (2008. aastal oli see summa 743 000 000 eurot) ning assigneeringute kasutusmäär oli 92,33%, mis on peaaegu võrdne 2007. aasta määraga (93,31%) ja jääb endiselt alla teiste institutsioonide keskmise (97,69%);
2. on seisukohal, et kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 335 tunnistatakse, et liidu institutsioonidel on oma tegevuses teatav halduslik iseseisvus, kaasneb selle iseseisvusega ka samaväärne vastutus ja aruandekohustus; arvestades, et Euroopa Parlament on ainus otse valitud organ ja üheks tema ülesandeks on anda nõukogu soovituse põhjal heakskiit liidu üldeelarve täitmisele, on parlament otsustanud seda iseseisvust eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses kajastada ja eraldada üksteisest üldeelarve jaod, mida iga liidu institutsioon iseseisvalt haldab, ja anda iga institutsiooni eelarve täitmisele heakskiit eraldi;
3. tunneb kahetsust 2007. ja 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus tekkinud raskuste pärast ja kinnitab veel kord oma 16. juuni 2010. aasta resolutsioonis
ELT L 252, 25.9.2010, lk 24. (nõukogu 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta) väljendatud seisukohta, eelkõige üleskutset nõukogule luua koos parlamendiga eelarvele heakskiidu andmise menetluse raames iga-aastane menetlus nõukogu eelarve täitmisega seotud kogu vajaliku teabe edastamiseks;
4. kordab, et nõukogu kulusid tuleks kontrollida samamoodi nagu liidu teiste institutsioonide kulusid, ja on seisukohal, et kõige sobilikum oleks kasutada 16. juuni 2010. aasta resolutsioonis osutatud lähenemist, mille kohaselt „selline kontroll põhineb kõigi institutsioonide saadetud järgmistel kirjalikel dokumentidel:
– eelarve täitmisega seotud eelmise eelarveaasta raamatupidamisaruanded;
– bilanss;
– eelarve haldamist ja finantsjuhtimist käsitlev iga-aastane tegevusaruanne;
– siseaudiitori aastaaruanne;
ning suulisel teabel, mis on esitatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutava komisjoni koosolekul”;
5. on kindlalt veendunud, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise jaoks on vaja sisse seada usaldusväärne ja pikaajaline koostöösüsteem Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel, mis oleks mõlema poole jaoks vastuvõetav; kordab oma seisukohta, et „aumeeste kokkulepe” tuleks asendada ametliku kokkuleppega, mis võtab arvesse liidu põhimõtet teha otsused „nii avalikult kui võimalik” (Euroopa Liidu lepingu artikkel 1);
6. peab äärmiselt kahetsusväärseks nii seda, et nõukogu eesistujariik lükkas tagasi kutsed osaleda eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni koosolekul, kus oli kavas arutada nõukogu eesistujariigi seisukohta kavandatava menetluse suhtes ja võimalikke koostöövorme eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seoses, kui ka seda, et nõukogu peasekretär keeldus eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni koosolekul osalemisest ning arvamuste vahetusest nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse teemal;
7. võtab teadmiseks nõukogu peasekretäri 30. septembri 2010. aasta kirjale lisatud ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu vaheliste suhete korralduse kohta seoses mõlema institutsiooni eelarvetega; ei nõustu kõnealuses ettepanekus väljendatud seisukohtadega ning kordab, et jätkuvalt tuleb teha vahet Euroopa Parlamendi ja nõukogu erinevatel rollidel eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses ja eelarvemenetluses, sest need on kaks eraldi menetlust ning nõukogu on igal ajal ja igas olukorras üldsuse ees täielikult vastutav talle usaldatud vahendite eest; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et nõukogu eesistujariik ja nõukogu peasekretariaat keeldusid eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni koosolekul osalemisest ning teabe andmisest ja küsimustele vastamisest nõukogu 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise teemal, samuti raportööri esitatud küsimustikule kirjalike vastuste andmisest;
8. võtab teadmiseks eesistujariigi Ungari hea tahte ja tehtud edusammud; teeb eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses teabevahetuse hõlbustamiseks ettepaneku kasutada ülejäänud institutsioonidega sama lähenemist, mille põhielemendid peaksid olema järgmised:
– nõukogu esindajate ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni vahel peaks toimuma ametlik kohtumine (millest võtavad osa nõukogu peasekretär ja eesistujariik, eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni juhatus, raportöör ja fraktsioone esindavad parlamendiliikmed (koordinaatorid ja/või variraportöörid)), et anda kogu vajalik teave nõukogu eelarve täitmise kohta;
– nõukogu peasekretär peaks vastama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni poolt nõukogule esitatud küsimustele ning
– selle ajutise lahenduse sujuvamaks ja stabiilsemaks muutmiseks tuleb paika panna ajakava;
ei pea seega vajalikuks ideed sõlmida nõukoguga institutsioonidevaheline kokkulepe nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta;
9. nõuab tungivalt, et kontrollikoda viiks läbi nõukogu järelevalve- ja kontrollisüsteemide põhjaliku hindamise, sarnaselt hindamistega, mille kontrollikoda viis 2009. aasta aruande koostamise käigus läbi Euroopa Kohtu, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori suhtes;
10. võtab teadmiseks finants- ja majanduskriisist tulenevad paljude liikmesriikide eelarvepiirangud ja vajaduse vaadata kriitiliselt läbi kokkuhoiuvõimalused kõigil tasanditel, sealhulgas liidu tasandil;
Eelarve täitmisele heakskiidu andmise edasilükkamise põhjused
11. osutab, et edasilükkamise põhjused on järgmised:
a) nõukogu ei ole võtnud vastu kutset kohtuda ametlikult eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni või selle raportööriga, et arutada nõukogu 2009. aasta eelarve täitmisega seonduvaid küsimusi;
b) nõukogu keeldus andmast parlamendile kirjalikku vastust, mis oleks sisaldanud teavet ja dokumente, mida parlament raportööri poolt allkirjastatud 14. detsembri 2010. aasta kirja lisas nõukogult nõudis;
c) Euroopa Parlament ei ole saanud nõukogult põhidokumente, nagu eelarveliste ümberpaigutamiste täielikku loetelu;
Täiendavad meetmed, mida nõukogul tuleb võtta
12. palub nõukogu peasekretäril esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutavale parlamendikomisjonile hiljemalt 15. juuniks 2011 põhjalikud kirjalikud vastused järgmistele küsimustele:
a) Nõukogu ei osalenud nõukogu eelmise eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust käsitlevates aruteludes eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutavas parlamendikomisjonis regulaarselt, kuid nõukogu osalemist peetakse äärmiselt oluliseks, et ta saaks vastata komisjoniliikmete küsimistele nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta.
Kas nõukogu nõustub osalema eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutava parlamendikomisjoni tulevastes aruteludes nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmise üle?
b) Miks muudab nõukogu igal aastal siseauditi esitusviisi/formaati?
Miks on siseaudit igal aastal nii lühike, üldsõnaline ja ebaselge?
Kas nõukogu võiks alates 2010. aasta menetlusest esitada siseauditi ka mõnes teises keeles peale prantsuse keele?
c) Kas välisaudit on läbi viidud?
Kui jah, siis kas eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutav parlamendikomisjon võiks seda näha?
Kui välisauditit ei ole, siis miks otsustas nõukogu seda mitte teha?
d) Seni hõlmas nõukogu tegevus kaasfinantseerimist komisjoniga, mis on pärast Lissaboni lepingu jõustumist suurenenud.
Millised auditi- ja kontrollisüsteemid on kehtestatud, et tagada täielik läbipaistvus?
Arvestades, et Lissaboni leping suurendas kaasfinantseerimist komisjoniga, siis kuidas tõlgendab nõukogu „vastamist asjakohastele päringutele”?
e) Kontrollikoda viitas oma 2009. aasta aruandes asjaolule, et kuuest auditeeritud hankemenetlusest kahe puhul ei järginud nõukogu menetluse tulemuste avaldamist reguleerivaid finantsmääruse eeskirju.
Kas nõukogu on uurinud rohkem näiteid sarnastest hankemenetlustest?
Kas nõukogu on muutnud sisemist menetlust sujuvamaks, et sarnaseid juhtumeid tulevikus vältida?
f) Euroopa Liidu eriesindajate isikkoosseis: Palun esitada Euroopa Liidu eriesindajate isikkoosseis nõukogus 2009. aastal (kogu personal, ametikohtade loetellu kuuluv ja muu) – ametikohtade arv ja ametiaste.
Millisel viisil ja millal jagatakse Euroopa Liidu eriesindajate personali ametikohad nõukogu ja Euroopa välisteenistuse vahel?
Milline oli iga Euroopa Liidu eriesindaja reisieelarve?
Mitu Euroopa Liidu eriesindajate töötajat viidi 1. jaanuaril 2011 üle Euroopa välisteenistusse?
Mitu töötajat jääb nõukogu juurde ja miks?
g) Nõukogu rõhutab finantstegevuse aruande (11327/10, FIN 278) punktis 2.2 Lissaboni lepingu tagajärgedega seotud eelarveküsimusi.
Kas nõukogu on lahendanud hr Solana kuludega seotud probleemid?
Milline osa kuludest kuulub nõukogu eelarvesse ja milline komisjoni eelarvesse?
h) Millised olid tegevus-, haldus-, personali- ja kinnisvara- ja muud kulud, mida nõukogu kavandas 2009. aastaks, et luua liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ametikoht?
i) Kõrge esindaja alustas tööd 1. detsembril 2009.
Kuidas jaotati kulud nõukogu ja komisjoni vahel (personal, lähetused jne)?
Kuidas valmistas nõukogu ette kõrge esindaja 2010. aasta eelarve?
Millised eelarveread ja summad tema tegevuse jaoks ette nähti?
j) Kuidas mõjutavad personali üleminekul Euroopa välisteenistusse vabanevad tööruumid nõukogu plaane seoses hoonetega?
Kas selliste tööruumide edasine kasutamine on korraldatud?
Milline on oodatav kolimiskulu?
Millal avaldati kolimisega seoses pakkumiskutsed (kui neid üldse avaldati)?
k) Millised olid ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) ülesannetega seotud haldus- ja tegevuskulud, mida rahastati vähemalt osaliselt liidu 2009. aasta eelarvest?
Kui suur oli ÜVJP kogukulu 2009. aastal?
Kas nõukogu võiks nimetada vähemalt peamised missioonid ja nende kulud 2009. aastal?
l) Kui suured oli nõukogu ÜVJP/ÜJKP töörühmade Brüsselis ja mujal toimunud kohtumiste kulud ja kus need kohtumised toimusid?
m) Millised olid Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) / ÜJKP sõjaliste operatsioonide elluviimisega seotud halduskulud?
Kui suur osa sõjaliste operatsioonidega seotud kogukuludest on kaetud liidu eelarvest?
n) Millised olid ATHENA mehhanismi tegevusega seotud halduskulud, kui suur oli selle mehhanismi jaoks vajalike ametikohtade arv ja kas mõni asjaomane ametikoht on kavas Euroopa välisteenistusse üle viia?
Kellele nendel ametikohtadel töötavad isikud aru annavad?
o) Nõukogu ametikohtade loetelus ära toodud ametikohtade täitmise määr on madal (91% 2009. aastal, 90% 2008. aastal).
Kas püsivalt madal ametikohtade täitmise määr on andnud mingeid tagasilööke nõukogu peasekretariaadi töös?
Kas nõukogu peasekretariaat on võimeline teostama kõiki oma ülesandeid praeguse ametikohtade täitmise määra juures?
Kas madal ametikohtade täitmise määr puudutab teatavaid konkreetseid üksuseid?
Millised on püsiva lahknevuse põhjused?
p) Milline on poliitika koordineerimise ja haldustoega seotud ülesannete (nagu on määratletud komisjoni iga-aastases personalivajaduste läbivaatamise aruandes) jaoks ette nähtud ametikohtade arv?
Mitu protsenti moodustab see ametikohtade koguarvust?
q) 2009. aasta halduseesmärkide saavutamiseks lisas nõukogu oma töökorraldusse kaugtöö.
Kuidas tõestab nõukogu selle tööviisi tulemuslikkust?
Lisaks palutakse nõukogul anda aru sellega seoses võetud lisameetmete ning eriti selliste meetmete kohta, mis parandavad finantsjuhtimist, samuti nende mõju kohta;
r) Nõukogu suurendas oma ametikohtade arvu 15 võrra (8 AD ja 7 AST), et katta iiri keele üksuse personalivajadust.
Mitu töötajat on teistes keeleüksustes (töötajaid keele kohta)?
Kas kandidaatriikide jaoks ja neist riikidest on juba töötajaid tööle võetud?
Kui jah, siis mitmest ametikohast on jutt (riigi ja keele kaupa)?
s) Analüüsirühm moodustati 14. detsembril 2007 ja selle liikmed määrati ametisse 15.–16. oktoobril 2008.
Mis põhjusel ei saanud vajalikke summasid näha ette 2009. aasta eelarvest ja neid sinna lisada?
Kas ümberpaigutamine 2009. aasta eelarves ettenägematute kulude reservist 2007. aastal loodud struktuuri rahastamiseks ei ole mõjutanud eelarvet?
Nõukogu eraldas analüüsirühma jaoks 1 060 000 eurot.
Mitu ametikohta saab sellele rühmale eraldada?
t) Lähetusdelegatsioonidega seotud kulud tunduvad endiselt problemaatilised (vt nõukogu 15. juuni 2010. aasta teatis, SGS10 8254, alapunkt II, lk 4).
Miks on need kulud nii paljudel erinevatel eelarveridadel?
u) Miks peab siseaudit endiselt vajalikuks lisada „les frais de voyage des délégués et les frais d’interprétation” (delegaatide lähetuskulud ja suulise tõlke kulud), pärast parlamendi teravat kriitikat vähemalt kahes nõukogu eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis?
v) Nõukogu on jälle kasutanud suulise tõlke kasutamata jäänud vahendeid delegatsioonide lähetuskulude täiendavaks rahastamiseks.
Seetõttu olid 2009. aasta lähetuskulude tegelikud kulukohustused märgatavalt väiksemad kui esialgne eelarve ning vähem kui pool pärast ümberpaigutamist saadud summast (36 100 000 eurot esialgu ja 48 100 000 eurot pärast ümberpaigutamist vs 22 700 000 eurot kulukohustustena).
Millised olid 12 000 000 euro ümberpaigutamise põhjused (vt finantstegevuse aruanne – 11327/10, FIN 278 – punkt 3.3.2, alapunkt VI)?
Miks hindab nõukogu suulise tõlke vahenditest delegatsioonide lähetuskuludeks ümber paigutatud summaks 12 000 000 eurot leheküljel 12 ja 10 558 362 eurot leheküljel 13?
Millele on ülejäänud suulise tõlke vahenditest ümber paigutatud summa kulutatud (suulise tõlke vahenditest ümber paigutatud kogusumma on 17 798 362 eurot)?
Lisaks palutakse nõukogul selgitada suure summa ulatuses tagasimaksenõudeid, mis tehti enne 2009. aastat ja kanti üle 2009. aastasse (12 300 000 eurot), samuti 2007. aastaga seotud deklaratsioonidest saadud tagasimakseid (6 300 000 eurot);
w) 2009. aastal paigutas nõukogu 2008. aastaga sarnaselt märkimisväärse summa oma eelarvest ümber hoonete jaoks, eelkõige eraldades Residence Palace hoone ostuks esialgsete assigneeringutega võrreldes rohkem kui kahekordse summa (lisaks 2009. aasta eelarves selleks otstarbeks eraldatud 15 000 000 eurole paigutati ümber 17 800 000 eurot).
Mis on selle põhjused?
Kas nõukogu peasekretariaat võiks esitada konkreetsed andmed seeläbi saavutatud kokkuhoiu kohta?
Kui suur oli algselt Residence Palace hoone kavandatud maksumus?
Kas nõukogu hinnangul on summa kavandatud tasemel või võib see osutuda prognoositust suuremaks?
Milliseid samme näeb nõukogu ette hoone rahastamiseks?
x) Nõukogu eelarve täitmine – ülekantud assigneeringud: Kas nõukogu võiks esitada nende 2009. aasta arvete, mida ei saadud 2010. aasta juuniks ja mis seetõttu üle kanti, hinnangulise summa ja teema?
y) 2010. aastasse üle kantud 2009. aasta sihtotstarbeliste tulude assigneeringute summa oli 31 800 000 eurot.
See on ligikaudu 70% 2009. aasta sihtotstarbelisest tulust.
Mis on nii sure ülekandmise põhjused?
Mis selle tuluga 2010. aastal toimub/toimus?
z) Mida tähendab 25 000 000 euro suurune tehniline eraldis Euroopa Ülemkogu töö käivitamiseks 2010. aastal? (vt finantstegevuse aruanne – 11327/10, FIN 278 – punkt 3.1, alapunkt IV)
aa) Milline on nõukogu eelarve konfidentsiaalsuse määr eri eelarveridade kaupa?
ab) Kas nõukogu võiks nimetada konkreetseid meetmeid, mida ta on võtnud, et parandada nõukogu finantsjuhtumise kvaliteeti, eriti nõukogu 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale parlamendi otsusele lisatud parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni
ELT L 19, 23.1.2010, lk 9. lõikes 5 nimetatud punktides?
Dokumendid, mis tuleb Euroopa Parlamendile esitada
13. palub nõukogu peasekretäril esitada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest vastutavale parlamendikomisjonile hiljemalt 15. juuniks 2011:
a) nõukogu 2009. aasta eelarves tehtud ümberpaigutamiste täieliku loetelu;
b) kirjaliku avalduse nõukogu lähetuskulude kohta, mida on kasutanud Euroopa Liidu eriesindajad;
c) liikmesriikide deklaratsiooni 2007. aasta kohta (vt finantstegevuse aruanne – 11327/10, FIN 278 – punkt 3.2.2, alapunkt II) ning
d) analüüsirühma aruande, et mõista, miks selline aruanne maksab 1 060 000 eurot (vt finantstegevuse aruanne – 11327/10, FIN 278 – punkt 2.2).
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
22.3.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
25
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Marta Andreasen, Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Zigmantas Balčytis, Andrea Češková, Andrea Cozzolino, Luigi de Magistris, Tamás Deutsch, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Gerben-Jan Gerbrandy, Ingeborg Gräßle, Ville Itälä, Iliana Ivanova, Bogusław Liberadzki, Monica Luisa Macovei, Jan Olbrycht, Aldo Patriciello, Crescenzio Rivellini, Christel Schaldemose, Bart Staes, Georgios Stavrakakis, Søren Bo Søndergaard
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Chris Davies, Derk Jan Eppink, Christofer Fjellner, Véronique Mathieu
