Sahharovi auhinna pälvis vene inimõiguste organisatsioon Memorial
Inimõigused
2009-10-22 - 12:27
Memoriali esindajad (vasakult) Ludmilla Aleksejeva, Oleg Orlov ja Sergei Kovaljov© BELGA_EPA_SERGEI CHIRIKOV, BELGA_NOVOSTI_Ruslan Krivobok Sahharovi mõttevabaduse auhinna pälvis tänavu vene inimõiguste organisatsioon Memorial ning viimase kolm esindajat - Ludmilla Aleksejeva, Oleg Orlov ja Sergei Kovaljov ning kõik teised inimõiguste kaitsjad Venemaal.
Võitja kuulutas neljapäevasel istungil välja Euroopa Parlamendi president Jerzy Buzek.
Auhinnatseremoonia leiab aset 16. detsembril Strasbourgis.
"Loodame panustada sellesse, et Vene Föderatsiooni inimõiguste kaitsjate hirmuvalitsus ja vägivald lõpetatakse ning et inimõiguste aktivistid kõikjal maailmas saaksid kasutada oma mõtte- ning sõnavabadust," ütles president Buzek võitja välja kuulutamisel.
"Oma mõtete järgimiseks peame olema vabad, sest see on tõe teadasaamiseks hädavajalik.
Lubage mul jagada oma isiklikku rahulolu Euroopa Parlamendi presidendina ning inimesena, kes on välja kasvanud Solidaarsusest, näinud Poolat võitlemas tõe ja vabaduse eest, välja kuulutada tänane võitja."
Memorial inimõiguste rikkumiste vastu
Auhinna pälvinud inimõiguste organisatsioon Memorial püüab edendada põhiõiguste kaitset Venemaal ja endistes NSVLi riikides nagu Aserbaidžaan, Armeenia, Gruusia, Tadžikistan, Moldova ja Ukraina.
Memoriali loomisel 1980ndatel oli selle esimene juht Andrei Sahharov ning see asutati Stalini repressioonide all kannatanute mälestussamba loomiseks.
Memorial räägib ausalt Nõukogude Liidu poliitilistest repressioonidest ning võitleb praeguste inimõiguste rikkumiste vastu Venemaal ja endistes NSVLi riikides.
Üks kolmest auhinnasaajast, Oleg Orlov , on Memoriali esimees.
Orlov süüdistas Tšetšeenia Vabariigi presidenti Ramzan Kadõrovit Tšetšeenia inimõiguste aktivisti Natalja Estemirova mõrvas.
6. oktoobril 2009 trahviti teda ja kohustati oma avaldused tagasi võtma, lisaks algatati tema vastu kohtuasi.
2007. aasta novembris rööviti Orlov koos kolme ajakirjanikuga Inguššias, kus teda peksti, ähvardati, kui lõpuks siiski vabastati.
Sergei Kovaljov on mees, kes rajas esimese nõukogude inimõiguste organisatsiooni 1969. aastal, olles ka üks Memoriali asutajaid.
Kovaljov on teravalt kritiseerinud Boris Jeltsini ja Vladimir Putini autoritaarsust riigijuhtimises.
Aastal 1996 astus ta protestiks tagasi president Jeltsini inimõiguste komisjoni juhi kohalt.
Aastal 2002 korraldas ta avaliku komisjoni uurimaks 1999. aastal toimunud Moskva elumajade plahvatusi.
Komisjoni tegevus lõppes, kui selle liikmeid hakati taga kiusama ja mõrvama.
Ludmilla Aleksejeva on alates 1960ndatest aastatest võidelnud vahistatud teisitimõtlejate õiglase kohtupidamiste üle ning meedia objektiivsuse eest.
Aleksejeva juhtis koos Garry Kasparovi ja Georgi Sataroviga Venemaa kodanikekongressi, kuid lahkheli tõttu Kasparoviga lahkus sellest mullu.
Aleksejeva on kriitiline Kremli inimõiguste poliitika suhtes ja süüdistanud valitsust ekstremistide julgustamises oma natsionalistlike poliitikatega nagu grusiinide massiküüditamine aastal 2006, politseireidid turgudel töötavate välismaalaste vastu ning Venemaa tegevus Inguššias.
Auhinnatseremoonia 16. detsembril
14. detsembril kohtuvad parlamendi välis- ja inimõiguste komisjonide liikmed tänavuste võitjatega.
Auhind (50 000 €) antakse üle kolmapäeva, 16. detsembri istungil Strasbourgis.
Euroopa Parlament annab Andrei Sahharovi nimelist mõttevabaduse auhinda välja juba 21 aastat ja see on mõeldud isikutele või rühmadele, kes on ennastsalgavalt kaitsnud inim- ja põhiõigusi.
Preemia on saanud näiteks Nelson Mandela, Alexander Dubcek, Aung San Suu Kyi, Kofi Annan, Aleksandr Milinkevitš.
20091020STO62805 Sahharovi auhinna veebileht Memoriali veebileht Inimõiguste dialoog Venemaaga - tabuteemad kadunud?
ET
1
PHOTO
20091019PHT62755.jpg
ET
2
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?language=ET&id=42
ET
3
LINK
http://www.memo.ru/eng/index.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090925STO61223 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
