A6-0220/2009
2.4.2009
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsi-võimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta
(KOM(2008)0852 – C6‑0509/2008 – 2008/0247(COD))
Transpordi- ja turismikomisjon
Raportöör:
Petr Duchoň
PE 418.273v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Märgitud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud teksti muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse muudetud tekst paksus kaldkirjas .
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida komisjoni ettepanekus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Välja jäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................38
MENETLUS..............................................................................................................................41
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsi-võimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta
( KOM(2008)0852 – C6‑0509/2008 – 2008/0247(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2008)0852 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6-0509/2008 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A6‑0220/2009 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 3 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(3a) Kuigi raudteekaubaveo liberaliseerimine on võimaldanud uute ettevõtjate tulekut võrku, ei piisa turumehhanismidest raudteekaubaveo korraldamiseks, reguleerimiseks ja turvalisuse tagamiseks.
Liikluse optimeerimine ja töökindluse tagamine eeldab eeskätt raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate koostöö ja rongiliinide jaotamise menetluste tugevdamist.
Selgitus
Tundub, et raudteekaubaveo arendamine tuleb ette näha raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate koostöö alusel.
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 7
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(7) Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav raudteevõrgustik tuleb rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T).
Selleks on vajalik nende kahe võrgustiku kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasoleva TEN-T võrguga .
Lisaks sellele tuleb kehtestada ühenduse tasandil ühtsed kaubaveokoridore käsitlevad eeskirjad.
Vajaduse korral võib nende koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T programmi raames.
(7) Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik tuleb rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T) ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) transpordikoridoridega .
Selleks on vajalik nende kahe võrgustiku kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasoleva TEN-T võrgu ja ERTMSi koridoridega .
Lisaks sellele tuleb kehtestada ühenduse tasandil ühtlustavad kaubaveokoridore käsitlevad eeskirjad.
Vajaduse korral tuleks nende koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T programmi, teadusuuringute ja Marco Polo programmide ning muu ühenduse poliitika ja fondide, näiteks ühtekuuluvusfondi raames .
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 7 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(7 a) Kaubaveokoridori loomisel tuleks arvesse võtta TEN-T võrgustiku Euroopa naabruspoliitika (ENP) riikidele laiendamise kava erilist tähtsust, et tagada parem ühendus kolmandate riikide raudteeinfrastruktuuriga.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 8
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8) Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole piisava eelistuse , rajama tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks.
(8) Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole paremad ja piisavad soodustused , tõhusa ja ühtse kaubaveovõrgustiku loomiseks rajama tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks.
Selgitus
Kaubaveokoridoride tegevuse kooskõlastamisega tuleks tõsta raudteekaubaveo tõhusust ja jätkusuutlikkust ning eesmärgiks tuleks seada raudteekaubaveo tihedam sidumine teiste transpordiliikidega.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(9) Kaubaveokoridori loomist tuleks analüüsida ja see tuleks heaks kiita ühenduse tasandil läbipaistvate selgelt määratletud kriteeriumide ja menetluse alusel , mis jätavad liikmesriikidele ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele piisavad otsustus- ja juhtimisõigused , mis võimaldavad neil võtta oma erivajadustele vastavaid meetmeid .
(9) Kaubaveokoridori loomisel tuleks aluseks võtta liikmesriikide ettepanekud, mille esitamisel peetakse nõu raudtee-infrastruktuuri ettevõtjatega.
Järgmiseks tuleks see heaks kiita üleeuroopalisel tasandil läbipaistva ja selgelt määratletud menetluse alusel .
Kaubaveokoridoride loomise kriteeriumide määratlemisel tuleks arvestada liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate konkreetsete vajadustega, jättes neile piisavad otsustus- ja juhtimisõigused.
Selgitus
Kaubaveokoridori määratlemise aluseks peaksid olema liikmesriikide ettepanekud, mille juures põhjalikult konsulteeritakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega.
Tagada tuleks selline otsustusprotsess, kus säilib infrastruktuuriettevõtjate sõltumatus.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 10
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(10) Liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostöö ergutamiseks peaks iga kaubaveokoridori toetama üks haldusorgan, mille moodustavad vastava kaubaveokoridori erinevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad.
(10) Liikmesriikide , raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate vahelise koostöö ergutamiseks peaks iga kaubaveokoridori toetama üks haldusorgan, mille moodustavad vastava kaubaveokoridori erinevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 11
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(11) Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridori loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava.
Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks kaubaveokoridori kasutajate vajadustele või ootustele nendega regulaarselt konsulteerida selgelt määratletud menetluskorra alusel.
(11) Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridori loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava.
Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks turu vajadustele või ootustele regulaarselt konsulteerida kõigi kasutajatest raudtee-ettevõtjatega haldusorgani määratletud asjakohase menetluskorra alusel.
Selgitus
Kaubaveokoridoride kasutajatega konsulteerimise korra peab välja töötama haldusorgan, kuna see on sobiva menetluskorra väljatöötamiseks parim tasand.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 12
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(12) Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus, peavad liikmesriigid ja asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes.
Investeeringute kava tuleb avaldada, et tagada teabe kättesaadavus kaubaveokoridori kasutusloa taotlejale .
Investeeringute kava peaks sisaldama toetusprojekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide veomahu suurendamiseks.
(12) Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus, peavad liikmesriigid , asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad, samuti – kui see on asjakohane – liikmesriigid ja kolmandad riigid omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes.
Investeeringute kava tuleks avaldada, et tagada teabe kättesaadavus kaubaveokoridoris tegutseda võivatele raudtee-ettevõtjatele .
Investeeringute kava peaks sisaldama toetusprojekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide veomahu suurendamiseks.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 17
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(17) Arvestades erinevate veoliikide sõiduplaanide erinevust on soovitatav jälgida, et kaubaveoinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi põhjendamatult ei kitsendataks reisijateveo vastavate taotlustega võrreldes , pidades eelkõige silmas nende taotluste sotsiaalmajanduslikku tähtsust.
Infrastruktuuri kasutustasud peaksid sõltuma eraldatud rongiliini kvaliteedist ja usaldusväärusest .
(17) Arvestades erinevate veoliikide sõiduplaanide erinevust on soovitatav jälgida, et kaubaveoinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlused oleksid kooskõlas reisijateveo vastavate taotlustega, pidades eelkõige silmas nende taotluste sotsiaalmajanduslikku tähtsust.
Infrastruktuuri kasutustasud peaksid sõltuma eraldatud rongiliini kvaliteedist ja usaldusväärsusest .
Selgitus
Kaubaveo läbilaskevõimsuse taotluste koostamisel tuleks maksimaalselt arvestada reisirongiliiklusega, et reisirongide seisuajad oleksid võimalikult lühikesed.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 18
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(18) Vedude hilinemise ja graafiku täpsuse suhtes väga tundlikke kaupu vedavatele rongidele peaks tagama piisavad eelised liiklushäirete esinemise korral.
(18) Vedude hilinemise ja graafiku täpsuse suhtes väga tundlikke kaupu vedavatele rongidele (vastavalt haldusorgani määratlusele) peaks tagama piisavad eelised liiklushäirete esinemise korral.
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 19
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(19) Kaubaveokoridoris raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate vahelise konkurentsi arengu tagamiseks on soovitatav lisaks raudtee-ettevõtjatele või nende rühmitustele lubada ka teistel taotlejatel infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi esitada.
(19) Kaubaveokoridoris raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate vahelise konkurentsi arengu tagamiseks peaksid lisaks raudtee-ettevõtjatele või nende rühmitustele ka teised taotlejad saama infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi esitada.
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 22
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(22) Et objektiivselt mõõta nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele ja tagada tõhus järelevalve nende meetmete üle, tuleks välja töötada ja regulaarselt avaldada kaubaveokoridoris osutatavate teenuste tulemuslikkuse näitajad.
(22) Et objektiivselt mõõta nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele ja tagada tõhus järelevalve nende meetmete üle, tuleks välja töötada ja regulaarselt avaldada kaubaveokoridoris osutatavate teenuste tulemuslikkuse näitajad.
Tulemuslikkuse näitajate määratlus tuleks koostada, konsulteerides sidusrühmadega, kes raudtee-kaubaveoteenuseid pakuvad ja kasutavad.
Selgitus
Tulemuslikkuse näitajatest on kasu kaubaveoteenuste kvaliteedi parandamiseks Euroopa tasandil.
Nende määratlemisel tuleks aga arvestada raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate ning klientide vajadustega, et leppida kokku näitajad, mida peavad oluliseks kõik sidusrühmad.
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 23
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(23) Et parandada heade tavade levitamist ja tagada tõhus järelevalve konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku haldamise üle, on soovitatav tugevdada komisjoni toetusel ühenduse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelist koostööd.
välja jäetud
Selgitus
Käesolev heade tavade levitamist ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostöö tugevdamist käsitlev säte on üleliigne ja võib põhjustada asjatut bürokraatiat.
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 27 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(27 a) Käesoleva määruse eesmärk on suurendada raudteekaubaveo tõhusust teiste transpordiliikidega võrreldes, kuid seda eesmärki tuleb järgida ka poliitiliste meetmete ja liikmesriikide ning Euroopa Liidu rahalise osalemise kaudu.
Kooskõlastamine liikmesriikide vahel tuleks tagada kõige kõrgemal tasandil, et tagada kaubaveokoridoride kõige tõhusam toimimine.
Rahalised kohustused seoses infrastruktuuri ja ERTMSi taolise tehnilise varustusega peaksid olema käesoleva õigusaktiga paralleelselt suunatud raudtee kaubavedude läbilaskevõime ja tõhususe suurendamisele.
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 1 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Käesoleva määrusega kehtestatakse konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavatest rahvusvahelistest raudteekoridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku (edaspidi „kaubaveokoridorid”) väljaehitamise ja organiseerimise eeskirjad.
Määrusega kehtestatakse kaubaveokoridoride valiku ja organiseerimise eeskirjad, samuti investeeringute kavandamise ja raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamise ühtlustatud põhimõtted .
1.
Käesoleva määrusega kehtestatakse konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavates rahvusvahelistes raudteekoridorides (edaspidi „kaubaveokoridorid”) kulgeva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamise ja organiseerimise eeskirjad.
Määrusega kehtestatakse kaubaveokoridoride valiku ja organiseerimise eeskirjad, samuti investeeringute kavandamise ja raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamise koostööpõhimõtted .
Selgitus
Raudteekaubaveo arendamiseks näib vajalik raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate koostööl põhinev lähenemisviis.
Muudatusettepanek
16
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 1 – lõige 2 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) eraldiseisvad kohalikud ja piirkondlikud võrgud, mis on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks raudteel;
a) eraldiseisvad kohalikud ja piirkondlikud võrgud, mis on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks raudteel, välja arvatud juhul, kui teenuste osutamiseks kasutatakse kaubaveokoridori osa;
Selgitus
On võimalik, et mõned eraldiseisvad kohalikud ja piirkondlikud võrgud, mis on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks, kasutavad kaubaveokoridori osi.
Sel juhul tuleb kohaldada kaubaveokoridori kasutamist reguleerivaid eeskirju.
Muudatusettepanek
17
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) „kaubaveokoridor” – liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate Euroopa riikide territooriumile rajatud rongiliinid, mis ühendavad ühte või mitut strateegilist terminali ühe või mitme teise strateegilise terminaliga ning mis koosnevad ühest peateljest, alternatiivteedest ja neid ühendavatest liinidest, samuti raudteeinfrastruktuurid ja nende varustus kaubaterminalides, rongide sorteerimis- ja koostamisjaamad ning neid ühendavad liinid;
a) „kaubaveokoridor” – liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate Euroopa riikide territooriumile rajatud rongiliinid, mis ühendavad kahte või mitut strateegilist terminali ning mis koosnevad ühest peateljest, alternatiivteedest ja neid ühendavatest liinidest, ja raudteeinfrastruktuurid ja nende varustus kaubaterminalides, rongide sorteerimis- ja koostamisjaamad , samuti neid ühendavad liinid, kaasa arvatud kõik raudteega seotud teenused, mis on nimetatud direktiivi 2001/14/EÜ II lisas ;
Selgitus
Raudteega seotud teenused on hädavajalikud, et tagada raudteekaubaveo turu toimimine kõikides turusegmentides (kaasa arvatud ühe vaguni ettevõtlus).
Siiani on uued turuletulijad sellest ärist peaaegu täielikult välja jäetud, ja väiksemal määral ka ühendvedude pakkumisest, kuna neil ei ole nendele teenustele ligipääsu, või on see piiratud või ebaõiglane.
Raudteega seotud teenused olid 2006. aastal EÜ poolt tellitud uurimuse "Servrail" peamiseks teemaks, mis kuulub ka esimese raudteepaketi uuestisõnastatud versiooni.
Raudteega seotud teenused on olulised ka uute/sõltumatute reisijateveo operaatorite jaoks.
Muudatusettepanek
18
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) „rasked hooldustööd” – igasugune raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse hooldamine või parandamine, mis on vajalik rongide liiklemiseks kaubaveokoridoris, arvestades hoolduseks reserveeritud infrastruktuuri läbilaskevõimsust kooskõlas direktiivi 2001/14/EÜ artikliga 28;
c) „rasked hooldustööd” – igasugune raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse hooldamine või parandamine, mis on vajalik rongide liiklemiseks kaubaveokoridoris ja mis on kavandatud vähemalt aasta varem , arvestades hoolduseks reserveeritud infrastruktuuri läbilaskevõimsust kooskõlas direktiivi 2001/14/EÜ artikliga 28;
Muudatusettepanek
19
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt e
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
e) „strateegiline terminal” – kaubaveokoridori terminal, mis on avatud kõigile taotlejatele ning millel on oluline roll kaubaveokoridoris toimuvas raudteekaubaveos;
e) „strateegiline terminal” – kaubaveokoridori terminal, mis on avatud kõigile taotlejatele ning millel on juba oluline roll või millele kavandatakse olulist rolli kaubaveokoridoris toimuvas raudteekaubaveos;
Muudatusettepanek
20
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2 – lõige 2 – punkt f
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
f) „universaalteenistus” – kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate asutatud ühisinstants, mis annab taotlejatele võimaluse taotleda ühest kohast ja ühe toiminguna raudteeliini kasutamist vähemalt ühte riigipiiri ületaval teekonnal.
f) „universaalteenistus” – kaubaveokoridori kõikide raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate asutatud ühisinstants, mis annab taotlejatele võimaluse taotleda raudteeliini kasutamist vähemalt ühte riigipiiri ületaval teekonnal.
Muudatusettepanek
21
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 1 – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kaubaveokoridori eesmärk on võimaldada rahvusvaheliste ja riigisiseste raudtee-kaubaveoteenuste kasutamist vähemalt kahe liikmesriigi territooriumil .
Kaubaveokoridoril on järgmised omadused:
1.
Kaubaveokoridor ühendab vähemalt kahte liikmesriiki ja võimaldab rahvusvaheliste ja riigisiseste raudtee-kaubaveoteenuste kasutamist.
Kaubaveokoridoril on järgmised omadused:
Muudatusettepanek
22
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 1 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) koridor on TEN-T osa;
a) koridor on TEN-T osa või on vähemalt ühildatav TEN-Tga või vajaduse korral ERTMSi transpordikoridoridega.
Vajaduse korral võivad koridori osaks olla ka teatavad TEN-T alla mittekuuluvad suure või potentsiaalselt suure kaubaveomahuga lõigud;
Muudatusettepanek
23
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) koridor võimaldab raudteekaubaveo olulist arengut;
b) koridor võimaldab raudteekaubaveo olulist arengut ning selles arvestatakse peamisi kaubavoogusid ja –vedusid ;
Selgitus
Kaubavedudele eelisõigust andva võrgustiku loomine peab vastama ka Euroopa peamistele liiklustelgedele, mille puhul on kindlaks tehtud märkimisväärne nõudlus rahvusvaheliste kaubavedude järele.
Muudatusettepanek
24
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 1 – punkt c a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c a) see võimaldab paremat ühendust piiriäärsete liikmesriikide ja nende naabruses asuvate kolmandate riikide vahel;
Muudatusettepanek
25
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Kaubaveokoridori väljaehitamiseks või muutmiseks teevad ettepaneku asjaomased liikmesriigid .
Selleks edastavad nad komisjonile koos asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostatud ettepaneku , võttes arvesse lisas esitatud kriteeriume.
2.
Kaubaveokoridori väljaehitamise või muutmise otsustavad asjaomased liikmesriigid pärast seda, kui nad on komisjonile teatanud oma kavatsusest, lisades sellele koos asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostatud ettepaneku ja võttes arvesse koridori kasutavate või selle kasutamisest huvitatud raudtee-ettevõtjate algatusi ja arvamusi ning lisas esitatud kriteeriume.
Huvitatud raudtee-ettevõtjad võivad menetluses osaleda, kui nad on seotud oluliste investeeringutega.
Selgitus
Kui raudtee-ettevõtjad on „majandussubjektid“, st osalevad finantsseisukohast aktiivselt kaubaveokoridori loomisel või muutmisel, võivad nad menetluses osaleda.
Muudatusettepanek
26
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 3 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist peab iga liikmesriik, millel on vähemalt kaks maismaapiiri teiste liikmesriikidega, vastu võtma vähemalt ühe kaubaveokoridori ehitamise ettepaneku;.
a) hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist peab iga liikmesriik, millel on vähemalt kaks otserongiliini teiste liikmesriikidega, vastu võtma vähemalt ühe kaubaveokoridori ehitamise ettepaneku;.
Selgitus
Viide otserongiliinidele on kohasem kui maismaapiiridele.
Muudatusettepanek
27
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 3 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt :
b) hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt ühe kaubaveokoridori.
i) ühe kaubaveokoridori,
ii) kaks kaubaveokoridori, kui asjaomase liikmesriigi raudteekaubaveo aastane maht on 30 miljardit tonnkilomeetrit või rohkem,
iii) kaks kaubaveokoridori, kui asjaomase liikmesriigi raudteekaubaveo aastane maht on 70 miljardit tonnkilomeetrit või rohkem.
(Tõlkija märkus: KOM-tekstis on iii alapunktis tõlgitud „kolm“ asemel „kaks“.)
Selgitus
Määruses peaks olema nõutud, et iga liikmesriik loob ainult ühe kaubaveokoridori.
Liikmesriigid peaksid ise saama turuvajaduste põhjal otsustada, kas luua rohkem koridore.
Piiri olemasolust (olenemata sellest, kas see on maismaapiir või merepiir) teise riigiga peaks piisama, et liikmesriik esitaks kaubaveokoridori loomise ettepaneku.
Muudatusettepanek
28
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Komisjon vaatab läbi lõikes 2 osutatud ettepanekud kaubaveokoridori väljaehitamiseks ja võtab vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele vastu otsuse esimeste kaubaveokoridoride väljaehitamise kohta hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist .
Ettepanekute läbivaatamisel lähtutakse lisas osutatud kriteeriumidest.
4.
Komisjon võtab teadmiseks lõikes 2 osutatud ettepanekud kaubaveokoridori väljaehitamiseks ja uurib nende vastavust lisas toodud hindamiskriteeriumidele .
Ta võib esitada vastuväiteid või teha muutmisettepanekuid vastavalt sellele, mida ta peab asjakohaseks .
Muudatusettepanek
29
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3 – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Lõikes 4 osutatud kaubaveokoridore muudetakse ja täiendatakse järk-järgult kaubaveokoridori väljaehitamiseks või muutmiseks esitatud ettepanekute alusel ja pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele.
Liikmesriikide ettepanekute läbivaatamisel lähtutakse lisas osutatud kriteeriumidest.
välja jäetud
Muudatusettepanek
30
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Iga kaubaveokoridori jaoks loovad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 määratletud asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad haldusorgani, mille ülesandeks on kaubaveokoridori rakenduskava koostamine ning selle elluviimise juhtimine.
Haldusorgan esitab regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta asjaomastele liikmesriikidele ning vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1692/96/EÜ artiklis 17a osutatud TEN-T prioriteetsete projektide Euroopa koordinaatoritele, kes on kõnelause kaubaveokoridoriga seotud.
2.
Iga kaubaveokoridori jaoks loovad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 määratletud asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad haldusorgani, mille ülesandeks on kaubaveokoridori rakenduskava koostamine ning selle elluviimise juhtimine.
Huvitatud raudtee-ettevõtjad või raudtee-ettevõtjate rühmitused, kes koridori korrapäraselt kasutavad, osalevad selles organis konsultatiivsel alusel.
Haldusorgan esitab regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta asjaomastele liikmesriikidele ning vajaduse korral komisjonile ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1692/96/EÜ artiklis 17a osutatud TEN-T prioriteetsete projektide Euroopa koordinaatoritele, kes on kõnelause kaubaveokoridoriga seotud.
Selgitus
Kaubavedudele orienteeritud võrgustik on raudteekaubavedude tulevase edu seisukohalt esmase tähtsusega ning see eeldab algusest peale ühenduse tugevamat järelevalvet .
Muudatusettepanek
31
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 2 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2 a.
Asjaomased liikmesriigid võivad moodustada juhatuse, mille ülesandeks on haldusorgani koostatud koridori rakenduskava heaks kiita ja selle täideviimist jälgida.
Sel juhul saab juhatuse iga liige volitused pädevatelt asutustelt.
Selgitus
Tuleb täpsustada liikmesriikide juhtrolli ja vastavaid ülesandeid seoses koridoriga.
Seepärast peame tegema vahet kahe organi vahel – "haldusorganisse" peaksid kuuluma ainult infrastruktuuri juhid ja raudtee-ettevõtjad ning "juhatusse" ainult liikmesriikide esindajad.
Muudatusettepanek
32
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Moodustatakse artiklis 9 osutatud kaubaveokoridori strateegiliste terminalide haldajatest ja omanikest koosnev töörühm.
Töörühm võib esitada oma arvamuse iga sellise haldusorgani ettepaneku kohta, millel on otsene mõju strateegilistesse terminalidesse tehtavatele investeeringutele ja nende juhtimisele.
Haldusorgan ei või võtta vastu ühtegi otsust, mis on vastuolus töörühma arvamusega.
5.
Moodustatakse artiklis 9 osutatud kaubaveokoridori strateegiliste terminalide, kaasa arvatud mere- ja siseveesadamate haldajatest ja omanikest koosnev töörühm.
Töörühm võib esitada oma arvamuse iga sellise haldusorgani ettepaneku kohta, millel on otsene mõju strateegilistesse terminalidesse tehtavatele investeeringutele ja nende juhtimisele.
Haldusorgan ei või võtta vastu ühtegi otsust, mis on vastuolus töörühma arvamusega.
Selgitus
Oleks arukas kaasata need haldajad varasemas staadiumis, st kui asjaomased infrastruktuuri-ettevõtjad ettepanekut koostavad ja komisjonile esitavad.
Muudatusettepanek
33
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 – lõige 1 – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Haldusorgani heakskiidetud rakenduskava sisaldab:
1.
Haldusorgani heakskiidetud ja regulaarselt kohandatav rakenduskava sisaldab vähemalt :
Selgitus
Koridoride haldusorganitele tuleks tagada rakenduskavade koostamisel mõningane paindlikkus, mis võimaldaks neil kindlaks määrata oma vajadused ja menetlused.
Muudatusettepanek
34
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) kaubaveokoridori omaduste kirjeldust ning kaubaveokoridori väljaehitamiseks vajalike meetmete rakenduskava;
a) kaubaveokoridori omaduste kirjeldust, sealhulgas võimalikke kitsaskohti, ning kaubaveokoridori väljaehitamise võimaldamiseks vajalike meetmete rakenduskava;
Muudatusettepanek
35
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 – lõige 1 – punkt c
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
c) haldusorgani eesmärke seoses kaubaveokoridori tulemuslikkusega, mis on väljendatud nii teenuste kvaliteedi kui ka kaubaveokoridori läbilaskevõimsusena vastavalt artikli 16 sätetele;
c) haldusorgani eesmärke ja tema kava kaubaveokoridori tulemuslikkuse parandamiseks vastavalt artikli 16 sätetele;
Selgitus
Koridoride haldusorganitele tuleks tagada rakenduskavade koostamisel mõningane paindlikkus, mis võimaldaks neil kindlaks määrata oma vajadused ja menetlused.
Muudatusettepanek
36
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 – lõige 1 – punkt d
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
d) käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava.
välja jäetud
Selgitus
Koridoride haldusorganitele tuleks tagada rakenduskavade koostamisel mõningane paindlikkus, mis võimaldaks neil kindlaks määrata oma vajadused ja menetlused.
Muudatusettepanek
37
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Rakenduskava kohandatakse korrapäraselt, võttes arvesse selles sisalduvate meetmete elluviimise protsessi, raudteekaubaveo turu arengut kaubaveokoridoris ja vastavalt artikli 16 lõikele 2 mõõdetud tulemusi.
välja jäetud
Selgitus
Koridoride haldusorganitele tuleks tagada rakenduskavade koostamisel mõningane paindlikkus, mis võimaldaks neil kindlaks määrata oma vajadused ja menetlused.
Muudatusettepanek
38
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Tehakse turu-uuring.
See hõlmab eespool nimetatud ja loodetavaid kaubaveokoridori liikluse arenguid ning sellega seotud transpordisüsteemi üksikasju.
Turu-uuringus analüüsitakse erinevate veoliikide arengut nii kaubaveo kui ka reisijateveo puhul .
Turu-uuring sisaldab ka artikli 3 punktis c osutatud sotsiaal-majandusliku analüüsi peamisi üksikasju.
Seda ajakohastatakse vähemalt kord aastas.
Turu-uuringu tulemusi kasutatakse kaubaveokoridori rakenduskava kohandamiseks.
3.
Tehakse turu-uuring , mida korrapäraselt ajakohastatakse ja mis hõlmab eespool nimetatud ja loodetavaid kaubaveokoridori liikluse arenguid ning sellega seotud transpordisüsteemi üksikasju , eesmärgiga koostada ja vajaduse korral kohandada selle rakenduskava .
Turu-uuringus analüüsitakse erinevate veoliikide arengut ja see sisaldab ka artikli 3 punktis c osutatud sotsiaal-majandusliku analüüsi peamisi üksikasju , samuti kulude ja tulude ning pikaajalise finantsmõju võimalikke stsenaariume .
Selgitus
Turu-uuringu sisu ja koostamise menetlus tuleks määratleda paindlikult ning neid tuleks kohandada vastavalt haldusorgani vajadustele.
Muudatusettepanek
39
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Koostatakse kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava.
Kava sisaldab eelkõige ühiseid eesmärke, tehnilisi lahendusi ja artiklites 7–16 osutatud raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse jaoks vajalike meetmete elluviimise ajakava.
4.
Koostatakse kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava.
Kava sisaldab eelkõige ühiseid eesmärke, tehnilisi lahendusi ja artiklites 7–16 osutatud raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse jaoks vajalike meetmete elluviimise ajakava.
Nende meetmetega välditakse või vähendatakse piiranguid, mis mõjutavad raudtee läbilaskevõimsust.
Muudatusettepanek
40
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Haldusorgan konsulteerib kaubaveokoridori kasutusloa taotlejatega enne rakenduskava heakskiitmist ja selle ajakohastamise käigus.
Haldusorgani ja taotlejate vahel tekkiva lahkarvamuse korral võivad taotlejad pöörduda komisjoni poole, kes konsulteerib sel teemal artikli 18 lõikes 1 osutatud komiteega artikli 12 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt . .
2.
Haldusorgan konsulteerib kaubaveokoridori kasutusloa taotlejatega, sealhulgas raudtee-kaubaveoettevõtjatega, reisijateveo operaatoritega, lastisaatjatega, ekspediitoritega ja neid esindavate organitega enne rakenduskava heakskiitmist ja selle ajakohastamise käigus.
Haldusorgani ja taotlejate vahel tekkiva lahkarvamuse korral võivad taotlejad edastada küsimuse artiklis 17 nimetatud reguleerivatele organitele .
Selgitus
Taotlejate ja haldusorgani vaheliste konfliktide lahendamise eest peavad vastutama reguleerivad organid, mitte komisjon.
Tähtis on pöörata tähelepanu võrgustiku tegelikele osalistele ning nende kogemusele ja lisandväärtusele infrastruktuuri kasutamisel.
Muudatusettepanek
41
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 1 – teine lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Investeeringute kavades on esitatud projektide nimekiri kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuride ja nende varustuse laiendamiseks, uuendamiseks või ümberkorraldamiseks ning nende rahalised vajadused.
Investeeringute kavades on esitatud projektide nimekiri kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuride ja nende varustuse laiendamiseks, uuendamiseks või ümberkorraldamiseks ning nende rahalised vajadused ja rahastamisallikad .
Selgitus
Ka rahastamisallikate kindlaksmääramine on tähtis.
Muudatusettepanek
42
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad kaubaveokoridoris kasutatavate koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku strateegiat, mis vastab direktiivis 2008/57/EÜ määratletud raudteevõrgustike koostalitlusvõime peamistele nõudmistele ja tehnilistele spetsifikatsioonidele.
Selle strateegia aluseks on nende süsteemide leviku kulude-tulude analüüs.
Strateegia peab olema kooskõlas koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku siseriiklike ja üle-euroopaliste kavadega, eelkõige Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) leviku kavaga.
2.
Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad kaubaveokoridoris kasutatavate koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku strateegiat, mis vastab direktiivis 2008/57/EÜ määratletud raudteevõrgustike koostalitlusvõime peamistele nõudmistele ja tehnilistele spetsifikatsioonidele.
Selle strateegia aluseks on nende süsteemide leviku kulude-tulude analüüs.
Strateegia peab olema kooskõlas koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku siseriiklike ja üle-euroopaliste kavadega, eelkõige Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) leviku kavaga, samuti piiriüleste ühendustega ja kolmandate riikide koostalitlusvõimeliste süsteemidega, kui see on asjakohane.
Muudatusettepanek
43
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 3
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
3.
Vajaduse korral nähakse investeeringute kavades ette oodatavat ühendusepoolset panust TEN-T programmi ning näidatakse ära, kuidas on need kavad ja TEN-T programm omavahel kooskõlas.
3.
Vajaduse korral viidatakse investeeringute kavades TEN-T programmi või muude poliitikavaldkondade, fondide või programmide raames ette nähtud ühendusepoolsele panusele ning näidatakse ära, et kavades toodud strateegia on nendega kooskõlas.
Muudatusettepanek
44
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad ka kaubaveokoridoris liiklevate kaubarongide veomahu suurendamise strateegiat.
See strateegia võib põhineda kaubaveokoridoris liiklevate rongide pikkuse, gabariidi või teljekoormuse suurendamisel .
4.
Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad kaubaveokoridoris liiklevate kaubarongide veomahu suurendamise strateegiat ( teisisõnu, tuvastatud kitsaskohtade kõrvaldamist, olemasoleva infrastruktuuri kaasajastamist ja uue infrastruktuuri ehitamis).
See strateegia võib sisaldada meetmeid kaubaveokoridoris liiklevate rongide pikkuse, rööpmelaiuse, laadimisgabariitide, kiiruse piiramissüsteemide, veetava lasti või teljekoormuse suurendamiseks.
Muudatusettepanek
45
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Rasked hooldustööd
Tööde koordineerimine
Selgitus
Infrastruktuuri ettevõtjad peaksid kõiki oma infrastruktuuriga seotud töid koordineerima, kui need tööd võivad olemasolevat mahtu piirata.
Töid tuleks koordineerida vastavalt mitmeaastastele kokkulepetele (või mitmeaastastele lepingutele), mille infrastruktuuri ettevõtjad on direktiivi 2001/14/EÜ kohaldamise raames sõlminud.
Muudatusettepanek
46
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kaubaveokoridori infrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastavad omavahel vähemalt kord aastas oma infrastruktuuride ja nende varustuse raskete hooldustööde kavad.
Kaubaveokoridori infrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastavad omavahel oma infrastruktuuride ja nende varustuse kõikide hooldustööde kavad , mis piiravad võrgustiku mahtu, valides töödeks sobiva viisi ja ajakava ning kooskõlas oma vastavate lepinguliste kohustustega, mis on määratletud direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 6.
Selgitus
Infrastruktuuriettevõtjad peaksid kõiki oma infrastruktuuriga seotud töid koordineerima, kui need tööd võivad olemasolevat mahtu piirata.
Töid tuleks koordineerida vastavalt mitmeaastastele kokkulepetele (või mitmeaastastele lepingutele), mille infrastruktuuriettevõtjad on direktiivi 2001/14/EÜ kohaldamise raames sõlminud.
Muudatusettepanek
47
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kokkuleppel artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühmaga võtab haldusorgan vastu strateegiliste terminalide arendamise strateegia, et need terminalid vastaksid kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo vajadustele.
1.
Kokkuleppel artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühmaga võtab haldusorgan vastu strateegiliste terminalide arendamise ühtse strateegia, et need terminalid vastaksid kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo vajadustele , toimides eeskätt kaubaveokoridoridel paiknevate ühendveo-sõlmpunktidena .
See hõlmab koostööd piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning riikide valitsustega, maa eraldamist kaubaterminalide arendamiseks ja juurdepääsu hõlbustamist rahalistele vahenditele selle tegevuse ergutamiseks.
Eeldatavale liiklusmahule tuginedes tagab haldusorgan, et strateegilistesse kohtadesse rajatakse piisavalt terminale.
Selgitus
Kaubaveokoridorid peavad kaasa aitama ühtsete ja ühendveosüsteemide loomisele, koondades tähelepanu eriti strateegiliste terminalide kesksele rollile ühendvedude ja logistika arengus.
Sellega tugevdatakse artiklit ja selgitatakse, milline peaks terminalide roll olema, tagades ühtlasi, et terminalid paigutatakse strateegiliselt sinna, kus toimub liiklus.
Muudatusettepanek
48
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Haldusorgan loob universaalteenistuse rongiliinide taotlemiseks kaubaveokoridoris vähemalt ühte riigipiiri ületavale kaubarongile.
1.
Haldusorgan loob universaalteenistuse rongiliinide taotlustele vastamiseks kaubaveokoridoris vähemalt ühte riigipiiri ületavale või mitmeid raudteevõrke kasutavale kaubarongile.
Selgitus
Universaalteenistuse kasutamist ei tohiks kaubarongidele rongiliinide taotlemisel kohustuslikuks muuta, see peaks jääma üheks valikuvõimaluseks teiste seas.
Muudatusettepaneku eesmärgiks on universaalteenistuse rolli selgitamine.
Muudatusettepanek
49
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 1 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1 a.
Konkreetseid koridori infrastruktuuri-ettevõtjaid võib määrata täitma universaalteenistuse teeninduspunkti ülesandeid rongiliinide taotlejate jaoks.
Selgitus
Ei ole soovitatav, et universaalteenistus oleks infrastruktuuri-ettevõtjatest eraldiseisev organisatsioon.
Kõige olulisem on, et kõikidel (potentsiaalsed) raudtee-ettevõtjatel on samad võimalused kõikide kasutadaolevate rahvusvaheliste raudteeliinide tõhusaks ja läbipaistvaks broneerimiseks.
Muudatusettepanek
50
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Kõiki rongiliini taotlusi vähemalt ühte riigipiiri ületavale või mitut kaubaveokoridori võrgustikku kasutavale kaubarongile tuleb menetleda lõikes 1 osutatud universaalteenistuse kaudu.
välja jäetud
Selgitus
Universaalteenistuse kasutamist ei tohiks kaubarongidele rongiliinide taotlemisel kohustuslikuks muuta, see peaks jääma üheks valikuvõimaluseks teiste seas.
Muudatusettepanek
51
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 11 – pealkiri
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kiirveos
Rongiliinide standardliigid koridorides
Selgitus
Raudteel veetavate kaupade liigitus peaks olema avar ja paindlik.
(Teine lause ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
52
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 11 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Haldusorgan määratleb, millised kaubaveoliigid on kaubaveokoridoris lubatud.
Vähemalt üks liik (edaspidi „kiirveos”) hõlmab kaupu, mille kohaletoimetamine ei tohi hilineda ning millele tuleb seega tagada kiire ja täpse veo võimalused.
1.
Haldusorgan määratleb, millised kaubarongiliinide liigid on kaubaveokoridoris lubatud , ning ajakohastab seda teavet regulaarselt .
Vähemalt üks liik nende liiniliikide seas (edaspidi „kiirveos”) hõlmab rongiliini , millele tuleb tagada kiire ja täpse veo võimalused.
Selgitus
Raudteel veetavate kaupade liigitus peaks olema avar ja paindlik.
(Teine lause ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
53
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 11 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Kaubaveoliikide määratlemise kriteeriumid otsustatakse vajaduse korral vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele .
2.
Kaubaveoliikide määratlemise kriteeriumid otsustab haldusorgan pärast konsulteerimist direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 määratletud taotlejatega, kes võivad kaubaveokoridori kasutada .
Selgitus
Kaubaveoliigid tuleks määratleda selleks kõige sobivamal otsustustasandil, milleks on haldusorgan.
Viimane oskab koridoril paikneva raudteekaubavedude sektori turuvajadusi paremini arvesse võtta.
Muudatusettepanek
54
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Erandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 20 lõikest 2 näevad kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ette vajaliku reservläbilaskevõimsuse kiirveoste liikumiseks tulevasel eelarveaastal enne direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 18 osutatud sõiduplaani iga-aastast koostamist, võttes aluseks toimunud kaubaveo ja artikli 5 lõikes 1 osutatud turu-uuringu.
1.
Lisaks direktiivi 2001/14/EÜ artikli 20 lõikes 2 nimetatud juhtudele näevad asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ette reservvõimsuse, võttes aluseks turul vajatava reservvõimsuse hinnangu, ja avaldavad liini esialgse sõiduplaani, mis on vajalik rahvusvaheliste kiirveoste liikumise nõuete täitmiseks tulevasel eelarveaastal enne direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 18 osutatud sõiduplaani iga-aastast koostamist, võttes aluseks toimunud kaubaveo ja artikli 5 lõikes 1 osutatud turu-uuringu.
Selgitus
Läbilaskevõimsuse reserveerimine ei peaks olema kohustuslik.
Lisaks peaksid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ise analüüsima ja otsustama, kas selline reserveerimine on vajalik.
Muudatusettepanek
55
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad jätavad lõplikku sõiduplaani reservläbilaskevõimsuse, mis võimaldab neil direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 23 osutatud ühekordsetele läbilaskevõimsuse taotlustele kiiresti ja asjakohaselt reageerida.
Kõnealune läbilaskevõimsus peab olema piisav, et rongiliini taotlusi rahuldada ning tagada eraldatud rongiliini piisav kvaliteet nii selle läbisõiduaja kui ka kaubaveo jaoks koostatud sõiduplaani osas.
2.
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad jätavad lõplikku sõiduplaani pärast ühekordsetele taotlustele reageerimiseks asjakohase reservläbilaskevõimsuse vajaduse eelhindamist vastava reservi, tagades eraldatud rongiliini piisava kvaliteedi nii selle läbisõiduaja kui ka kiirveoste veo jaoks koostatud sõiduplaani osas, mis võimaldab neil direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 23 osutatud ühekordsetele läbilaskevõimsuse taotlustele kiiresti ja asjakohaselt reageerida. .
Selgitus
Läbilaskevõimsuse reserveerimine ei peaks olema kohustuslik ning raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid ise analüüsima ja otsustama, kas selline reserveerimine on vajalik.
Muudatusettepanek
56
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 4
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
4.
Kaubavedudeks eraldatud rongiliinid võivad olla erineva kvaliteediga läbisõiduaja osas.
Direktiivi 2001/14/EÜ artiklite 7 ja 8 kohaselt võib kõnealuste rongiliinide raudteeinfrastruktuuri kasutustasu erineda olenevalt pakutavast kvaliteedist.
välja jäetud
Selgitus
Kõikide eraldatud liinide osas tuleb kokkulepetest kinni pidada.
Ei ole vastuvõetav, et toode või teenus on ostetud ühe hinna eest ning selle toimimise tagamiseks tuleb juurde maksta.
Muudatusettepanek
57
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
5.
Välja arvatud vääramatust jõust tingitud juhtudel, ei või kiirveose vedamiseks eraldatud rongiliini tühistada vähem kui kolm kuud enne sõiduplaanis ettenähtud aega, kui asjaomane taotleja ei ole andnud tühistamiseks oma nõusolekut.
5.
Välja arvatud vääramatust jõust tingitud juhtudel, ei või käesoleva artikli kohaselt kiirveose vedamiseks eraldatud rongiliini tühistada vähem kui üks kuu enne sõiduplaanis ettenähtud aega, kui asjaomane taotleja ei ole andnud tühistamiseks oma nõusolekut.
Taotleja võib pöörduda selles küsimuses reguleeriva organi poole.
Vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklile 27 võivad infrastruktuuri-ettevõtjad täpsustada oma võrguaruandes tingimused, mille kohaselt nad võtavad eraldamise käigus prioriteete määrates arvesse kiirkaubaveo liinide kasutamise varasemat taset.
Selgitus
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
58
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6.
Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada raudteeinfrastruktuuri ja artiklis 9 osutatud strateegiliste terminalide läbilaskevõimsuse jaotuse optimaalne kooskõlastamine.
6.
Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada käesoleva artikli kohaselt läbilaskevõimsuse jaotuse optimaalne kooskõlastamine, võttes arvesse artiklis 9 osutatud juurdepääsu strateegilistele terminalidele .
Selgitus
Artiklit muudetakse, et täpsustada, et tegemist on ainult teatavat vahemaad hõlmava rahvusvahelise liiklusega.
Muudatusettepanek
59
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 a.
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad lisavad oma kasutustingimustesse tasu rongiliinide eest, mis on eraldatud, kuid mis jäävad kasutamata.
Selle tasu määr on asjakohane, hoiatav ja mõjus.
Selgitus
Rongiliinid on napp ressurss ning ka üldist huvi pakkuvate teenuste (nagu avaliku teenuse alla kuuluv raudteetransport) jaoks on tähtis, et rongiliine eraldataks optimaalsel viisil.
Seetõttu on tähtis tagada, et taotletud rongiliine ka vastavalt kasutataks.
Karistus peaks aitama ära hoida seda, et rongiliinid muutuvad „kunstlikult” veel defitsiitsemaks, ning ühtlasi seda, et rongiliiklus kaotab selle tõttu oma atraktiivsust.
Muudatusettepanek
60
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Erandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 16 lõikest 1 võivad peale raudtee-ettevõtjate ja nende rahvusvaheliste ühenduste teised taotlejad kaubaveoks rongiliine taotleda juhul, kui rongiliinid hõlmavad ühte või mitut kaubaveokoridori osa.
Erandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 16 lõikest 1 võivad peale raudtee-ettevõtjate ja nende rahvusvaheliste ühenduste teised taotlejad kaubaveoks rongiliine taotleda juhul, kui rongiliinid hõlmavad mitut kaubaveokoridori osa.
Selgitus
Käesolev volitatud taotlejat käsitlev artikkel tuleb viia kooskõlla direktiivi 2001/14/EÜ sätetega.
Nimetatud direktiivi artikkel 16 võimaldab liikmesriikidel anda taotlejatele lube oma territooriumil asuva infrastruktuuri läbilaskevõimsuste taotlemiseks.
Käesolev säte peaks võimaldama volitatud taotlejatel esitada taotlusi rahvusvahelisel tasandil.
Muudatusettepanek
61
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 14 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kehtestavad ja avaldavad direktiivi 2001/14/EÜ I lisa artiklis 3 osutatud võrguaruandes tähtsuse järjekorra erinevate veoliikide vahel liiklushäirete korral kaubaveokoridoris .
1.
Pärast kaubaveokoridori haldusorgani ettepanekut ning täites lõikes 2 viidatud põhimõtteid ja plaane, koostavad ja avaldavad kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad direktiivi 2001/14/EÜ I lisa artiklis 3 osutatud võrguaruandes tähtsuse järjekorra erinevate rongiliinide, eelkõige hilinevatele rongidele eraldatud liinide vahel liiklushäirete korral igas kaubaveokoridori osas .
Selgitus
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad võimalikult kooskõlastatult kindlaks määrama oma raudteevõrkudes kehtiva tähtsuse järjekorra.
Igasugusest üleeuroopalisest määratlusest tuleks hoiduda, kuna infrastruktuuri eest vastutav tegevustasand oskab kõige paremini raudteekaubavedude vajadusi arvestada.
Muudatusettepanek
62
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 14 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tähtsuse järjekorras peab olema vähemalt ette nähtud, et oma rongiliini algsest korraldusest kinnipidavale kiirveost vedavale rongile määratud rongiliini ei tohi määrata mõnele teisele rongile ega muuta, välja arvatud juhul, kui rongiliini algne valdaja annab oma nõusoleku liini määramiseks mõnele teisele rongile või selle muutmiseks .
2.
Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tähtsuse järjekorras peab olema vähemalt ette nähtud, et oma rongiliini algsest korraldusest kinnipidavale kiirveost vedavale rongile määratud rongiliini ei muudeta, kui see on vähegi võimalik, või vähemalt püütakse üldisi hilinemisi võimalikult vähendada, pöörates eriti tähelepanu kiirveoseid vedavate rongide hilinemistele.
Haldusorgan töötab koos taotlejatega välja ja avaldab:
a) rongide reguleerimise põhimõtted, mis tagavad, et kiirveoseid vedavaid ronge teenindatakse vähendatud läbilaskevõimsuse eraldamisel parimate võimaluste kohaselt;
b) neile põhimõtetele tuginevad situatsiooniplaanid juhuks, kui liiklus koridoris on takistatud;
Selgitus
Kui liiklus on häiritud, peaksid infrastruktuuri-ettevõtjad pidama prioriteetseks nn kiirvedusid.
Neil peaks siiski olema piisavalt paindlikkust, et vähendada miinimumini üldiseid hilinemisi, samuti vabadus valida pragmaatilisi lahendusi.
Rongide reguleerimise põhimõtete ja situatsiooniplaanide väljatöötamine liiklushäirete puhuks annaks infrastruktuuri-ettevõtjatele kasulikke suuniseid ning kindlustaks taotlejatele selguse ja läbipaistvuse.
Muudatusettepanek
63
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 16 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad tagavad kaubaveokoridoris rakendatavate direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 11 määratletud toimivusskeemide kooskõla.
1.
Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad tagavad kaubaveokoridoris rakendatavate direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 11 määratletud toimivusskeemide kooskõla.
Seda kooskõla kontrollivad reguleerivad organid, mis teevad kontrollimisel koostööd vastavalt artikli 17 lõikele 1.
Selgitus
Et tagada toimivusskeemide täielik kooskõla, peaksid infrastruktuuri-ettevõtjate koostööd selle tagamiseks kontrollima kaubaveokoridoride eest vastutavad reguleerivad organid.
Kontrollima peaks koostöös, nagu on sätestatud artikli 17 lõikes 1.
Muudatusettepanek
64
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 16 – lõige 2 – teine lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Et mõõta teenuse kvaliteeti ning kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo rahvusvaheliste ja riigisiseste teenuste tulemuslikkust, määratleb haldusorgan kaubaveokoridori tulemuslikkuse näitajad ja avaldab need vähemalt üks kord aastas.
2.
Et mõõta teenuse kvaliteeti ning kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo rahvusvaheliste ja riigisiseste teenuste tulemuslikkust, konsulteerib haldusorgan taotlejatega, kes koridori tõenäoliselt kasutavad, ning raudtee kaubaveoteenuste klientidega kaubaveokoridori tulemuslikkuse näitajate osas.
Pärast konsulteerimist määratleb haldusorgan tulemuslikkuse näitajad ja avaldab need vähemalt üks kord aastas.
Selgitus
Tulemuslikkuse näitajatest on kasu kaubaveoteenuste kvaliteedi parandamiseks Euroopa tasandil.
Nende määratlemisel tuleks aga arvestada raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate ning klientide vajadustega, et leppida kokku näitajad, mida peavad oluliseks kõik sidusrühmad.
Muudatusettepanek
65
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 16 – lõige 2 – teine lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Tulemuslikkuse näitajate arvestamise rakenduseeskirjad kehtestatakse vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele.
välja jäetud
Muudatusettepanek
66
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 17 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Kaubaveokoridoride eest vastutavad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud reguleerivad organid teevad koostööd järelevalve teostamisel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejate rahvusvahelise tegevuse üle kaubaveokoridoris.
Nad konsulteerivad omavahel ja vahetavad teavet.
Vajaduse korral küsivad nad oma haldusalasse kuuluva liikmesriigi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt vajalikku teavet.
1.
Kaubaveokoridoride eest vastutavad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud reguleerivad organid teevad koostööd järelevalve teostamisel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejate rahvusvahelise tegevuse üle kaubaveokoridoris.
Nad konsulteerivad omavahel ja vahetavad teavet.
Vajaduse korral küsivad nad oma haldusalasse kuuluva liikmesriigi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt vajalikku teavet.
Infrastruktuuri-ettevõtjad ja muud kolmandad osalised, kes on seotud rahvusvaheliste läbilaskemahtude jaotamisega, on kohustatud esitama asjaomastele reguleerivatele organitele viivitamata kogu vajaliku teabe rahvusvaheliste rongiliinide ja läbilaskemahtude kohta, mille eest nad vastutavad.
Selgitus
Praegu on reguleerivatel organitel raske saada infrastruktuuri-ettevõtjatelt õiget teavet.
On oluline tagada hea ligipääs teabele ning läbipaistvus.
Muudatusettepanek
67
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 17 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Mõne taotleja esitatud kaebuse korral raudteekaubaveo rahvusvaheliste teenuste suhtes või ex officio uurimise raames konsulteerib asjaomane reguleeriv organ kõigi teiste selliste liikmesriikide reguleerivate organitega, kelle territooriumit läbib vaatlusalune kaubaveokoridor, ja palub neil enne oma otsuse vastuvõtmist esitada vajalik teave.
Teised reguleerivad organid esitavad kogu teabe, mida neil endil on oma siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt õigus küsida.
Vajaduse korral edastab kaebusega tegelev või ex officio uurimise algatanud reguleeriv organ toimiku pädevale reguleerivale organile juhtumi osapoolte suhtes meetmete võtmiseks.
2.
Mõne taotleja esitatud kaebuse korral raudteekaubaveo rahvusvaheliste teenuste suhtes või ex officio uurimise raames konsulteerib asjaomane reguleeriv organ kõigi teiste selliste liikmesriikide reguleerivate organitega, kelle territooriumit läbib vaatlusalune kaubaveokoridor, ja palub neil enne oma otsuse vastuvõtmist esitada vajalik teave.
Teised reguleerivad organid esitavad kogu teabe, mida neil endil on oma siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt õigus küsida.
Vajaduse korral edastab kaebusega tegelev või ex officio uurimise algatanud reguleeriv organ toimiku pädevale reguleerivale organile juhtumi osapoolte suhtes meetmete võtmiseks vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artikli 30 lõigetes 5 ja 6 kehtestatud menetlusele .
Selgitus
Reguleerivatele organitele küsimuste edastamise kord tuleks viia kooskõlla direktiivi 2001/14/EÜ kehtivate sätetega.
Muudatusettepanek
68
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 19
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad teevad koostööd käesoleva määruse rakendamisel.
Nad vahetavad teavet oma heade tavade kohta, et neid ühendusesiseselt kooskõlastada.
Komisjon abistab neid nende ülesannete täitmisel.
Selleks moodustab ta raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate töörühma, kelle tööd ta ise juhatab.
välja jäetud
Selgitus
Artikkel on ülearune ja põhjustab mõttetut bürokraatiat, kuna infrastruktuuriettevõtjate vaheline kooskõlastamine ja parimate tavade vahetamine on enesestmõistetav ega vaja komisjoni sekkumist.
Muudatusettepanek
69
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 23
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kui TEN-T tegevussuuniste ülevaatamise käigus vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud korrale leiab komisjon, et on asjakohane käesolevat määrust kohandada vastavalt nendele tegevussuunistele, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta.
Kui TEN-T tegevussuuniste ülevaatamise käigus vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud korrale leiab komisjon, et on asjakohane käesolevat määrust kohandada vastavalt nendele tegevussuunistele, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta.
Samuti võib teatavate käesoleva määruse alusel tehtud otsuste puhul tekkida vajadus TEN-T suunised läbi vaadata.
Muudatusettepanek
70
Ettepanek võtta vastu määrus
Lisa – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) kaubaveokoridor on TEN-T osa;
välja jäetud
Selgitus
TEN-T kui kriteeriumi nimetamine lisas on ülearune, kuna see on juba artiklis 3 kaubaveokoridori kriteeriumina nimetatud.
SELETUSKIRI
Raudtee osakaalu vähenemine Euroopa kaubaveos
Euroopa transpordivaldkonna poliitikat on viimase aastakümne jooksul iseloomustanud järjest suurenev liberaliseerimine.
Samal ajal on transpordi maht, iseäranis kaubaveosektoris, suurenenud pidevalt.
EL25s suureneb aastatel 2000–2020 kaubaveo maht (t/km) eeldatavasti 50 % võrra.
Sealjuures on hoolimata sellest, et komisjon tunnustas raudteetranspordi võtmerolli Euroopa transpordiraamistikus 2001. aastal avaldatud valges raamatus „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustamiseks”, raudtee turuosa kaubavedudes pidevalt vähenenud: 2005. aastal moodustas see üksnes 10 % kaubavedude turuosast, 1970. aastatel moodustas see aga üle 20 %.
Niisuguseid raskusi võib selgitada transpordisektori tingimuste muutumisega viimase kümne aasta jooksul.
Vastu on võetud kolm raudteepaketti , mille abil avati siseturud ning edendati konkurentsi ja transpordi tõhusust.
Hoolimata teatavatest algatustest koostalitlusvõime ja raudtee infrastruktuuride ühtse juhtimise valdkonnas, nagu Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem, ei toetatud aga riiklike raudteesüsteemide ühtlustamise ja nende koostoime abil liberaliseerimist piisavalt.
Raudteekaubaveo turg seisab nüüd teenuste kvaliteedi parandamise probleemi ees.
Kombineeritud maantee-raudteetranspordi ettevõtjate rahvusvahelise liidu kodulehel avaldatud statistika kohaselt saabus 2007. aastal üksnes ligikaudu 60 % kaubarongidest õigel ajal.
Samal aastal hilines ligikaudu 20 % kaubarongidest rohkem kui 3 tundi ning 8 % rohkem kui 24 tundi.
Nõuetele mittevastavus asetab raudteekaubaveo konkurentsis teiste transpordiliikidega võrreldes ebasoodsasse olukorda.
Kvaliteedi puudumise mitmesuguste põhjuste seas keskendus Euroopa Komisjon hiljuti oma analüüsis raudteeinfrastruktuuri ressursside ebapiisavale jaotamisele kaubaveo kasuks.
Seetõttu on komisjon viimastel aastatel propageerinud ideed käsitleda kaubavedusid prioriteetsemana, näiteks teatises „ Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas ” (KOM(2007) 608), mille kohta Euroopa Parlament võttis 4. septembril 2008 vastu resolutsiooni.
Nimetatud teatisest tulenevalt esitab komisjon nüüd ettepaneku õigusakti kohta, mille kohaselt luuakse konkurentsivõimelisele kaubaveole konkurentsivõimeline raudteevõrgustik.
Euroopa kaubaveokoridoride loomine
Komisjoni ettepaneku eesmärk on välja töötada ja kindlaks määrata rahvusvahelise raudteekaubaveo koridoride eeskirjad, iseäranis nende valiku ja halduskorraldusega seonduvad.
Selles edendatakse ka ühtlustatud juhtimist infrastruktuuriettevõtjate vahel seoses rongiliinide eraldamise, liikluse korraldamise ja investeeringutega kõnealuses koridoris.
Ettepaneku II peatüki võib kokku võtta peatükina, milles käsitletakse kaubaveokoridoride kavandamist, kriteeriume, mille alusel valivad liikmesriigid kaubaveokoridorid, ning haldusorganite kindlaksmääramist.
Omavahel seotakse vähemalt kaks liikmesriiki ning koridor on osa üleeuroopalisest transpordivõrgu programmist (TEN-T).
Koridoride eesmärk on võimaldada raudteekaubaveo olulist edasiarendamist sotsiaal-majandusliku analüüsi alusel.
Haldusorgan kinnitab asjaomase rakenduskava.
III peatükis nimetatakse kaubakoridoridesse tehtavate investeeringute peamisi elemente, eelkõige infrastruktuuri tehtavate investeeringute kavasid.
Rasked hooldustööd tuleb kooskõlastada ning strateegiliste terminalide kohta tuleb koostada arendamisstrateegia.
IV peatükk sisaldab eeskirju ja instrumente, mis on seotud kaubaveokoridoride haldamisega, nagu ainukontrolli loomine rongiliinide taotluste puhul.
Kindlaksmääratud kriteeriumide alusel määrab haldusorgan komiteemenetluse abil kaupadele, mille olulisim tegur on aeg, nn kiirveose kategooria.
Liikluse korraldamise eeskirjad, eriti tähtsuse järjekorra kindlaksmääramise eeskirjad kiirveosele liiklushäirete korral, koostavad ja avaldavad infrastruktuuriettevõtjad.
Raportööri seisukoht ettepaneku suhtes
Raportöör tervitab asjaolu, et komisjon soovib parandada olukorda raudteekaubaveo sektoris ning jagab mitmeid komisjoni analüüsis esitatud seisukohti.
Raportööril on aga teatavaid kahtlusi selles osas, kas õigusakti ettepaneku mõningad sätted tagavad piisava lahenduse raudteekaubaveo sektori probleemidele.
Liikmesriikide ja komisjoni poliitilised meetmed on samuti vajalikud raudteeinfrastruktuuri tehtavate investeeringute paremaks koordineerimiseks.
Lisaks on rahalisi investeeringuid vaja selleks, et edendada raudtee üldist läbilaskevõimet, mis on saavutatav üksnes liikmesriikide panuse abil.
Tulles tagasi komisjoni õigusakti ettepaneku juurde, siis on raportöör siiski seisukohal, et peamised põhjused rajada kaubaveokoridorid, mis võimaldavad paremini sünkroniseerida investeeringuid koridoride raames ning edendada piiriülest koostööd, ühtlustamata sealjuures haldusstruktuure, on põhjendatud ning kohandatud raudteekaubaveo sektori vajadustele.
Lisaks sellele soovib raportöör hoiduda mis tahes võimalikust eksitavast arusaamast, mis komisjoni teksti alusel võib tekkida.
Seetõttu tuleks muuta ettepaneku sõnastus täpsemaks, kuna seda on võimalik mitmeti tõlgendada, ja seda eriti seoses võimalike negatiivsete mõjudega raudteesektoris.
Käsitledes konkreetseid sätteid eelisjärjekorra andmise eeskirjade kohta, siis neid ei tohiks tõlgendada eeskirjadena, mille eesmärk on oluliselt vähendada kogu raudteevõrgustiku operaatoritepoolse liikluskorralduse paindlikkust.
Nende eeskirjade eesmärk on kogu raudteevõrgustiku tõhusust silmas pidades vastupidine: leida nimetatud konkreetsetes koridorides kauba- ja reisirongide vahel parem tasakaal.
Seega ei eelistata kaubaronge täielikult kõigile teistele, sealhulgas reisirongidele.
Seepärast tuleb eeskirjade vajalikkus raudteesüsteemi korralduses ühitada garanteeritud paindlikkusega, et vähendada võimalikku mõju reisijateveole, hoiduda võimalikest ebakõladest eri liiki vedude vahel ning edendada kaubavedude jätkuvust.
Eeskirjade määratlemine enim ühitatud tasemel on oluline kõnealuste koridoride edukuse tagamiseks; eeskirjad peaksid võimaluse korral kindlaks määrama infrastruktuuriettevõtjad ning Euroopa tasandil tuleks seda teha võimalikult vähe, et võtta arvesse kaubaveosektori iga koridori turuvajadusi.
Määruses ei tehta ettepanekut eraldada raudteevõrgud füüsiliselt, vaid kehtestada eeskirjad, mille abil lahendada rahvusvahelistele kaubavedudele piisava teenindusaja eraldamise probleem.
Kõnealused eeskirjad peavad seoses rongiliinide eraldamisega ning kaubarongide liikluse korraldamisega liiklushäirete korral olema läbipaistvamad, eriti infrastruktuuriettevõtjate klientide jaoks.
Käsitledes viidet TEN-T võrgustikule, on raportöör seisukohal, et viide on sobiv, sest TEN-T võrgustik on väga oluline kogu Euroopas.
Kuid seos kaubaveokoridoridega peaks olema selgemini täpsustatud.
Seega, ehkki raportöör toetab ideed, mille kohaselt võiksid kaubaveokoridorid olla osa TEN-T võrgustikust, ei tohiks koridore määratleda üksnes selle põhjal.
Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi koridorid ja muud olulised kaubaveoliinid võivad olla raudteekoridori ülejäänud elemendid.
Raportöör ütleb kokkuvõtteks, et kõnealune õigusakt tuleks koostada nii, et seeläbi muutuks kogu raudteevõrgustik kõigile kasutajatele tõhusamaks.
Lisaks sellele peaks eesmärk olema läbilaskevõime parem jagamine igat liiki klientide vahel, kusjuures samal ajal säilitatakse ettevõtjate jaoks raudteesüsteemide paindlik toimimine.
MENETLUS
Pealkiri
Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik (EMPs kohaldatav tekst)
Viited
KOM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD)
EP-le esitamise kuupäev
11.12.2008
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
TRAN
13.1.2009
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Petr Duchoň
5.1.2009
Arutamine parlamendikomisjonis
17.2.2009
30.3.2009
Vastuvõtmise kuupäev
31.3.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
32
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Gabriele Albertini, Inés Ayala Sender, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Brigitte Fouré, Mathieu Grosch, Georg Jarzembowski, Stanisław Jałowiecki, Timothy Kirkhope, Sepp Kusstatscher, Jörg Leichtfried, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Erik Meijer, Seán Ó Neachtain, Reinhard Rack, Ulrike Rodust, Gilles Savary, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Michel Teychenné, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Roberts Zīle
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Anne E. Jensen
Esitamise kuupäev
2.4.2009
