LÕPLIK
A6-0398/2006
23.11.2006
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus kehavigastuse ärahoidmise ja ohutuse edendamise kohta
(KOM(2006)0329 – C6‑0238/2006 – 2006/0106(CNS))
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon
Raportöör:
Kathy Sinnott
PE 378.598v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................17
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamus .........19
MENETLUS..............................................................................................................................24
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus kehavigastuse ärahoidmise ja ohutuse edendamise kohta
( KOM(2006)0329 – C6‑0238/2006 – 2006/0106(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0329 )
ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 152 lõike 4 teist lõiku, millele vastavalt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0238/2006 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust ( A6‑0398/2006 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 2 a (uus)
(2 a) Enam kui 65 aasta vanused inimesed moodustavad 16% kogu ELi elanikkonnast, kuid nende arvele langeb tervelt 40% surmaga lõppenud kehavigastustest; seega on neil surmaga lõppeva kehavigastuse oht üle kahe korra suurem ja toruluude murrud on vanemaealiste inimeste haiglasse sattumise peamine põhjus.
Selgitus
Laste ja noorukite kehavigastuste tähtsusele vaatamata saavad kehavigastuste statistikaportaali suremusandmete kohaselt ülekaalukalt kõige rohkem vigastusi vanemaealised inimesed.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 5 a (uus)
(5 a) Rahvatervist mõjutavad bioloogilised erinevused, keskkond, teabe kättesaadavus ja sotsiaalmajanduslikud tingimused.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 5 b (uus)
Sooline aspekt tuleks tuua kõigisse valdkondadesse, sealhulgas ka tervishoiupoliitikasse.
Tuleks astuda samme soopõhiste kvantitatiivsete uuringute läbiviimiseks ja kohaldada ressursside jaotamisel soopõhise eelarvestamise põhimõtet.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 5 c (uus)
(5 c) Naistevastane koduvägivald on peamine 16 kuni 44 aasta vanuste naiste surma ja invaliidistumise põhjus.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 6
(6) Kehavigastuste risk jaotub nii liikmesriikide kui ka sotsiaalsete rühmade vahel ebaühtlaselt.
Kehavigastuse tagajärjel surmasaamise risk on kõrgeima vigastuste määraga liikmesriigis viis korda suurem kui madalaima vigastuste määraga liikmesriigis.
(6) Kehavigastuste risk jaotub liikmesriikide vahel ebaühtlaselt ning muutub sõltuvalt keskkonna-, töö- ja sotsiaalsetest tingimustest, soost ning vanusest .
Kehavigastuse tagajärjel surmasaamise risk on kõrgeima vigastuste määraga liikmesriigis viis korda suurem kui madalaima vigastuste määraga liikmesriigis.
Selgitus
Oluline on näidata, et riskitegureid määravad sellised objektiivsed tingimused nagu inimesi ümbritsev keskkond (kodune ja töökeskkond jne) ja ohustatud isikute individuaalsed näitajad, näiteks vanus, sugu jms.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 7
(7) Erinevalt paljudest teistest haiguse või enneaegse surma põhjustest saab kehavigastusi ära hoida, muutes meie elukeskkonna ja kasutatavad tooted ning teenused ohutumaks.
On arvukalt tõendeid õnnetusjuhtumite meetmete tõestatud tõhususe kohta, mida ei ole veel kogu ühenduse ulatuses laialdaselt kohaldatud.
(7) Erinevalt paljudest teistest haiguse või enneaegse surma põhjustest saab kehavigastusi ära hoida, muutes meie elukeskkonna ja kasutatavad tooted ning teenused ohutumaks ja suurendades üldsuse teadlikkust riskikäitumise tagajärgedest .
Ka laiema rahvatervise alase lähenemisviisi omaksvõtmine võib kehavigastustele ja vägivallale makstavat lõivu oluliselt vähendada.
On arvukalt tõendeid õnnetusjuhtumite meetmete tõestatud tõhususe kohta, mida ei ole veel kogu ühenduse ulatuses laialdaselt kohaldatud.
Selgitus
Paljusid õnnetusjuhtumeid ja vigastusi oleks võimalik vältida, suurendades üldsuse teadlikkust ja muutes riskikäitumist, nagu alkoholi- või narkojoobes autojuhtimine vms.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 8
(8) Enamik nendest meetmetest on osutunud tasuvaks, kuna tervishoiusüsteemide ennetusest saadav kasu ületab sageli abimissiooni kulutusi mitmeid kordi.
(8) Enamik nendest meetmetest on osutunud inimeste elu ja tervise kaitsmisel tasuvaks, kuna nii era- kui avalikust sektorist, eelkõige tervishoiusüsteemide ennetusest saadav kasu ületab sageli abimissiooni kulutusi mitmeid kordi.
Majanduslike ja tervishoiukulude kõrval ei tohiks alahinnata ka inimkaotusi ja ühiskonna tegelikke kulusid, kuna majanduslikud ja tervishoiukulud ei hõlma lööke, mis tabavad ohvrite peresid ja sotsiaalseid tugivõrgustikke või kogukondi, töökohti ja koole.
Selgitus
Esmatähtsaks tuleks pidada inimesi, ohvreid ja ühiskonna toetust.
Kasu ei saa ainult tervishoiusüsteemid, vaid ka era- ja avalik sektor.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 9
(9) Vaatamata suurtele edusammudele mitmes ohutusega seotud valdkonnas nagu liiklus või töökoht, on muid vähem tähelepanu pälvinud valdkondi, sealhulgas kodu, vaba aeg, sport ja lastega ning vanemaealiste kodanikega seotud õnnetusjuhtumid ja ennetus.
(9) Vaatamata suurtele edusammudele mitmes ohutusega seotud valdkonnas nagu liiklus või töökoht, on muid vähem tähelepanu pälvinud valdkondi, sealhulgas kodu, vaba aeg, sport ja lastega , naistega ning vanemaealiste kodanikega seotud õnnetusjuhtumid ja ennetus.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 9 a (uus)
(9 a) Vaatamata äsjastele uurimustele alahinnatakse koduvägivallast tulenevaid kehavigastusi siiani nii füüsilise ja psüühilise kahju tekitamise kui ka tervishoiu- ja hoolekandesüsteemide kulutuste suurendamise seisukohalt.
Selgitus
Ühendkuningriigis äsja läbi viidud uurimuse kohaselt ulatuvad koduvägivallast tulenevad kulutused hinnanguliselt 23 miljardi naelsterlingini aastas ning kehavigastused põhjustavad tervishoiusüsteemile otseseid kulusid ja majanduskahju enam kui 4 miljardi naelsterlingi ulatuses.
Muudatusettepanek
10
Põhjendus 9 b (uus)
(9 b) Arvesse tuleks võtta seost alkoholi ja narkootikumide kättesaadavuse ja tarbimise ning vägivallast ja õnnetusjuhtumitest, eelkõige liiklusõnnetustest tingitud kehavigastuste esinemise vahel.
Muudatusettepanek
11
Põhjendus 10
(10) Seega on vaja töötada välja kehavigastuste järelevalve ja aruandluse süsteem, mis võiks tagada kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikides, et arendada ja kehtestada kehavigastuste ärahoidmise riiklikud põhimõtted, sealhulgas parimate tavade vahetus.
Sellist süsteemi arendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsuse nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) ja mis tahes jätkuprogrammide alusel, ning kõnealune süsteem luuakse kehavigastuste riikliku järelevalve ja aruandluse põhjal, mis tuleb välja töötada ühtsel ja ühtlustatud viisil.
(10) Seega on vaja töötada välja kehavigastuste järelevalve ja aruandluse süsteem, mis võiks tagada kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikides, et arendada ja kehtestada kehavigastuste ärahoidmise ja ohutuse edendamise riiklikud põhimõtted, sealhulgas parimate tavade vahetus.
Selline süsteem luuakse kehavigastuste riikliku järelevalve ja aruandluse põhjal, mis tuleb välja töötada ühtsel ja ühtlustatud viisil.
Selgitus
Vastav lõik jäetakse välja seetõttu, et järelevalvesüsteemi tuleks rahastada eraldi, kuna see on alaline struktuur, mida ei saa rahastada ajaliselt piiratud programmi vahenditest.
Muudatusettepanek
12
Põhjendus 10 a (uus)
(10 a) Kehavigastuste järelevalve süsteemi tuleks kaasata käimasolevad kehavigastuste alased programmid ning kehavigastuste andmebaasid ja võrgustikud, mida komisjon on juba ulatuslikult rahastanud.
See on absoluutselt vajalik samm, et saavutada sünergiat ning kärpida kulusid tänu juba toimivate mehhanismide kasutamisele.
Selgitus
Kehavigastuste alaste programmide ning kehavigastuste andmebaaside ja võrgustike loomiseks ja käivitamiseks on juba eraldatud komisjoni vahendeid.
Sünergia ja maksimaalne tasuvus saavutatakse üksnes juhul, kui need kaasatakse kehavigastuste järelevalve süsteemi väljatöötamisse.
Muudatusettepanek
13
Põhjendus 10 b (uus)
(10 b) Kui praegused kehavigastuste järelevalve- ja kontrollisüsteemid osutuvad mõnele liikmesriigile liiga kulukaks, tuleks kasutada alternatiivseid süsteeme, näiteks selliseid, mis tuginevad haiglate statistika põhjal koostatud ja kergemini kättesaadavatele "minimaalsetele andmekogumitele".
Selgitus
On selge, et kui kõik liikmesriigid ei suuda juba olemasolevaid süsteeme rahaliselt toetada, tuleb kehavigastusi käsitlevate andmete kogumise tagamiseks kasutada muid võimalusi.
Muudatusettepanek
14
Põhjendus 10 c (uus)
(10 c) Tagamaks, et "parimad tavad" tõepoolest teenivad iga üksiku riigi võimeid ja vajadusi, tuleks toetada institutsioonide väljaarendamist ja inimressursside arengut ning teadusuuringuid, eriti riikides, mille arvele langeb suurim osa välditavatest kehavigastustest.
Muudatusettepanek
15
Põhjendus 11
(11) Ühenduse rahvatervise programmi vahendite rakendamise tõhustamiseks ja kehavigastuste ärahoidmise lahendamiseks kõige tõhusamal viisil on kindlaks määratud seitse esmatähtsat valdkonda: laste ja noorukite ning vanaemaealiste kodanike ja vähem kaitstud liiklejate ohutus, spordivigastuste, toodete ja teenuste tekitatud kehavigastuste ning tahtlikult enese poolt tekitatud kehavigastuste ja vägivalla ärahoidmine.
Kõnealuste esmatähtsate valdkondade kindlaksmääramisel on arvesse võetud kehavigastuste sotsiaalset mõju vigastuste arvu ja raskuse kaupa, tõendeid abimissioonide tõhususe kohta ja abimissioonide eduka rakendamise teostatavust liikmesriikides.
(11) Kehavigastuste ärahoidmise lahendamiseks kõige tõhusamal viisil on kindlaks määratud kaheksa esmatähtsat valdkonda: laste ja noorukite ning vanaemaealiste kodanike ja eelkõige vähem kaitstud liiklejate ohutus, tööl saadavate kehavigastuste ennetamine ja töökohtade ohutus, spordivigastuste ja vabal ajal tekkinud vigastuste , toodete ja teenuste tekitatud kehavigastuste ning tahtlikult enese poolt tekitatud kehavigastuste ja vägivalla, eelkõige naiste- ja lastevastase vägivalla ärahoidmine.
Kõnealuste esmatähtsate valdkondade kindlaksmääramisel on arvesse võetud kehavigastuste sotsiaalset mõju vigastuste arvu ja raskuse kaupa, tõendeid abimissioonide tõhususe kohta ja abimissioonide eduka rakendamise teostatavust liikmesriikides.
Selgitus
Vastav lõik jäetakse välja seetõttu, et järelevalvesüsteemi tuleks rahastada eraldi, kuna see on alaline struktuur, mida ei saa rahastada ajaliselt piiratud programmi vahenditest.
Kuigi erilist tähelepanu tuleb pöörata vähem kaitstud liiklejatele, nagu jalgratturid ja jalakäijad, on kõik liiklejad vigastuste saamise ohus.
Vabaajategevusega seotud kehavigastuste ärahoidmine ja töökohtade ohutus nõuab suuremat tähelepanu.
Muudatusettepanek
16
Soovitus liikmesriikidele, punkt 1
1) töötama välja kehavigastuste riikliku järelevalve- ja aruandlussüsteemi, millega antakse võrreldavat teavet, kontrollitakse kehavigastustega seotud riskide arengut ja ennetusmeetmete toimet aja jooksul ning hinnatakse täiendavate algatuste võtmise vajadust seoses toodete ja teenuste ohutusega;
1) töötama välja kehavigastuste riikliku järelevalve- ja aruandlussüsteemi, millel on juurdepääs muudele asjaomastele andmebaasidele, millega antakse võrreldavat teavet ja jaotatakse andmed soo ja vanuse alusel , kontrollitakse kehavigastustega seotud riskide arengut, keskendudes vigastusteguritele, jälgitakse ennetusmeetmete toimet aja jooksul ning hinnatakse täiendavate algatuste võtmise vajadust ühelt poolt seoses toodete ja teenuste ohutusega ja teiselt poolt seoses üldsuse teadlikkuse suurendamisega, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele elanikkonnarühmadele, nagu noored ;
(1 a) arendama sektoritevahelist koostööd, hõlmates ja tugevdades partnerlussuhteid sidusrühmadega kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil ning rakendades kooskõlastatud ja ühtseid abinõusid kehavigastuste ja ebaturvalisuse vastu.
Selgitus
Statistilisi andmeid kogudes oleks oluline jälgida soolist aspekti, et teha kindlaks, millised õnnetused juhtuvad enamasti meeste ja millised naistega, ning tagada võimalus vanuse põhjal analüüsimiseks.
Võimaluse korral võiks eriteavet saada ka erinevatest allikatest saadud andmete ühendamise teel.
Lisaks sellele on vigastuste prognoositavuse parandamiseks oluline uurida igat juhtumit eraldi, lahates teavet erinevaid tegureid kasutades.
See moodustaks tõelise aluse tõhusa poliitika arendamiseks ja ohutuse edendamiseks.
Lõpuks ei peaks täiendavad algatused ainult keskenduma toodete ja teenuste ohutusele.
Muudatusettepanek
17
Soovitus liikmesriikidele, punkt 2
2) koostama riiklikud plaanid õnnetusjuhtumite ja kehavigastuste ärahoidmiseks, algatades osakondadevahelist koostööd ja suurendades kampaaniaürituste rahastamisvõimalusi, edendades ohutust ja rakendades selliseid riiklikke plaane, pöörates erilist tähelepanu lastele, eakatele inimestele ja vähem kaitstud liiklejatele , eelkõige spordivigastuste, toodete ja teenuste tekitatud, vägivalla tõttu tekitatud ja tahtlikult enese poolt tekitatud vigastuste ärahoidmisel;
2) koostama riiklikud plaanid õnnetusjuhtumite ja kehavigastuste ärahoidmiseks, algatades nii osakondadevahelist koostööd kui koostööd sidusrühmadega, suurendades kampaaniaürituste rahastamisvõimalusi , luues soodustusi ohutuse edendamiseks ja rakendades selliseid riiklikke plaane, pöörates erilist tähelepanu kõrge riskiga rühmadele nagu lapsed, eakad ja puuetega inimesed, naised ja liiklejad , eelkõige spordivigastuste ja vabal ajal tekkinud vigastuste , naiste suguelundite moonutamise, toodete ja teenuste tekitatud, vägivalla , eelkõige naiste- ja lastevastase koduvägivalla tõttu tekitatud ja tahtlikult enese poolt tekitatud vigastuste ärahoidmisel;
Selgitus
Lisaks osakondadevahelisele koostööle tuleb kaaluda vertikaalset koostööd sidusrühmadega.
Arvestades koduvägivallast tingitud kehavigastuste suurt arvu ja teades, et see puudutab peamiselt naisi, tuleks seda prioriteetide hulgas nimetada, nagu ka sisserännanud tütarlapsi ja suguelundite moonutamist.
Muudatusettepanek
18
Soovitus liikmesriikidele, punkt 2 a (uus)
2 a) viima läbi teadusuuringuid, eriti tahtlikult enda poolt vigastuste tekitamise ja riskialti käitumise kohta;
Selgitus
Üldiselt on oluline uurida miks ja kuidas vigastused tekivad.
Eriti on uurimusi vaja teha tahtlikult enda poolt vigastuste tekitamise valdkonnas.
Mõningaid vigastusi peetakse ekslikult tahtlikult enda poolt tekitatud vigastusteks, samas kui teised tahtlikult enda poolt tekitatud vigastused jäävad korralikult kindlaks tegemata.
Täiendavaid uuringuid on vaja läbi viia ka riskialti käitumise valdkonnas, mis on domineeriv vigastustegur.
Muudatusettepanek
19
Soovitus liikmesriikidele, punkt 2 b (uus)
(2 b) pöörata erilist tähelepanu kehavigastusi ja ebaturvalisust esile kutsuvatele sotsiaalsetele teguritele: kehavigastuste, suremuse ja haigestumuse määrade suurimad erinevused ilmnevad rikaste ja vaesemate riikide ning sama riigi erinevate ühiskonnaklasside vahel.
See lõhe suureneb selliste tegurite tõttu nagu liikluse tihenemine, tuluerinevuste suurenemine, tööpuuduse kasv, ühiskonna toetuse vähenemine, turgude liberaliseerimine, alkoholi parem kättesaadavus ning puudulikud reguleerimis- ja jõustamismehhanismid.
Eriti ohustatud on töötud, etnilised vähemusrühmad, võõrtöötajad, põgenikud, puuetega ja kodutud inimesed;
Muudatusettepanek
20
Soovitus liikmesriikidele, punkt 2 c (uus)
2 c) võtma meetmeid, et kehavigastuste ärahoidmise häid tavasid kajastavad andmebaasid tugineksid usaldusväärsetele andmetele, mille juures võetakse arvesse kohalikke olusid, ja et andmeid toetaksid teadusuuringud, mis kajastavad konkreetseid majandus-, sotsiaalseid, infrastruktuuri ja kultuurilisi iseärasusi, mille raames teostatakse edukat poliitikat;
Selgitus
Abinõud, mis ühes riigis kehavigastuste ärahoidmisel hästi toimivad, ei pruugi olla sama edukad mõnes teises riigis.
Tuleks saada enam selgust sotsiaalsetes, majanduslikes, poliitilistes, kultuurilistes ja infrastruktuurialastes oludes, mis määravad poliitika tulemuslikkuse, valitsuste prioriteedid, elanike vastuvõtlikkuse meetmetele ja riikide majandusliku võimekuse.
Muudatusettepanek
21
Soovitus liikmesriikidele, punkt 3
3) tagama, et vigastuste ärahoidmist ja ohutuse edendamist hakatakse süstemaatiliselt kasutama tervishoiutöötajate kutseõppes , nii et kõnealused rühmad oskavad pädevate nõustajatena teenindada oma patsiente, kliente ja üldsust .
3) tagama, et vigastuste ärahoidmist ja ohutuse edendamist hakatakse süstemaatiliselt kasutama , parandades tervishoiu- ja teiste töötajate haridust ja kutseõpet , nii et kõnealused rühmad oskavad pädevate nõustajatena teenindada oma patsiente, kliente ja üldsust ; tõstma üldsuse teadlikkust põhjuste ja tagajärgede kohta, rõhutades nii üksikisikute kui ühiskonna vastutust kehavigastuste ärahoidmisel ja ohutuse edendamisel.
Selgitus
Ohutuse edendamine ei saa piirduda vaid tervishoiutöötajate koolitamisega.
Üldsuse teadlikkuse tõstmise nimetamine selgitab ohutuse edendamist.
Lisaks rõhutatakse iga kodaniku rolli õnnetuste vältimisel ja teiste inimeste abistamisel.
Muudatusettepanek
22
Soovitus liikmesriikidele, punkt 3 a (uus)
3 a) tagama, et kindlustusfirmad, kellel on juurdepääs kehavigastusi puudutavatele andmetele edastaksid kõik asjakohased andmed liikmesriikidele, et oleks hõlpsam välja selgitada õnnetuste kõige sagedasema juhtumise viise ja asukohti ning parandada selle teabe abil ennetustegevust.
Selgitus
On selge, et kindlustusfirmadel on kehavigastusi puudutavaid andmeid ja et need aitaksid liikmesriikidel välja selgitada, kuhu tuleks investeerida, et tulevikus õnnetusi ära hoida.
Muudatusettepanek
23
Soovitus komisjonile, punkt 1
1) toetama ja eelistama ühenduse rahvatervise programmi raamistikus ja jätkuprogrammides kogu ühendust hõlmava kehavigastuste järelevalvesüsteemi kehtestamist, kogudes liikmesriikide andmeid kehavigastuste kohta nende riiklike järelevalvesüsteemide alusel, ja tegema andmebaasis oleva teabe hõlpsalt kättesaadavaks kõikidele sidusrühmadele;
1) toetama ja eelistama kogu ühendust hõlmava kehavigastuste järelevalvesüsteemi kehtestamist, kogudes liikmesriikide andmeid kehavigastuste kohta nende riiklike järelevalvesüsteemide alusel, ja tegema andmebaasis oleva teabe hõlpsalt kättesaadavaks kõikidele sidusrühmadele;
Selgitus
Vastav lõik jäetakse välja seetõttu, et järelevalvesüsteemi tuleks rahastada eraldi, kuna see on alaline struktuur, mida ei saa rahastada ajaliselt piiratud programmi vahenditest.
Muudatusettepanek
24
Soovitus komisjonile, punkt 1 a (uus)
1 a) esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt asutamislepingu artiklile 251 ja punktis 1 viidatule õigusakti ettepaneku, milles nähakse ette rajada kogu ühendust hõlmav kehavigastuste järelevalve süsteem teabe levitamiseks ja häid tavasid puudutava teabe vahetamiseks, koos üksikasjadega selle finantsmõju kohta;
Selgitus
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2005. aasta Euroopa tervisearuande kohaselt on haiguskoormuse tõttu kaotatud eluaastate (DALY) mõttes WHO Euroopa piirkonnas ühed tähtsaimad haiguskoormuse põhjustajad kehavigastuste ja mürgituste välised põhjused (14%) ning seetõttu tuleks sellisele olulisele küsimusele pöörata erilist tähelepanu ja seda eraldi rahastada.
Muudatusettepanek
25
Soovitus komisjonile, punkt 2
2) kehtestama kogu ühendust hõlmava heade tavade teabevahetuse mehhanism ja levitama kõnealust teavet asjakohastele sidusrühmadele;
välja jäetud
Selgitus
Punkti 2 sisu on juba kaetud punktiga 1 ja punktiga 1 a (uus).
Muudatusettepanek
26
Soovitus komisjonile, punkt 3 a (uus)
3 a) toetama Ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide kaudu meetmeid, mis hõlmavad kehavigastuste ärahoidmist ning paremat ja ohutumat infrastruktuuri;
Muudatusettepanek
27
Soovitus komisjonile, punkt 4
4 ) toetama heade tavade ja poliitiliste meetmete väljatöötamist seitsme kindlaksmääratud eelisvaldkonna suhtes, kasutades ühenduse rahvatervise programmiga ja selle jätkuprogrammidega ette nähtud vahendeid, ja tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldist raamistikku ning teadusuuringute raamprogrammi;
4) töötama välja head tavad ja poliitilised meetmed kaheksa kindlaksmääratud eelisvaldkonna suhtes; tagama, et kõigis tulevastes kehavigastuste ärahoidmise ja ohutuse edendamise programmides võetakse arvesse ebavõrdseid tervisealaseid tingimusi, arvestades, et ühiskonna toetuse kättesaamatus, nõrk ühtekuuluvustunne ja sotsiaalne tõrjutus kahandavad inimeste võimet taluda sotsiaalseid konflikte, ilma et see leiaks väljundi vägivallas, sealhulgas enesele vigastuste tekitamises;
Selgitus
Vastav lõik jäetakse välja seetõttu, et järelevalvesüsteemi tuleks rahastada eraldi, kuna see on alaline struktuur, mida ei saa rahastada ajaliselt piiratud programmi vahenditest.
Muudatusettepanek
28
Soovitus komisjonile, punkt 5
5) koostama hindamisaruannet neli aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist, et kindlaks määrata, kas kavandatud meetmed on tõhusad ja hindama edasiste meetmete vajadust.
5) koostama hindamisaruannet neli aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist, et kindlaks määrata, kas kavandatud meetmed on tõhusad , hindama edasiste meetmete vajadust ning viima läbi olemasolevate ja tulevaste meetmete ja abinõude soolise mõju hindamise .
Selgitus
Ei ettepanek võtta vastu soovitus ega ka komisjoni teatis ei sisalda viidet ühelegi varasemale soolise mõju hindamisele ega kavatsust seda edaspidi läbi viia.
Olukorra parandamiseks tuleb soolise mõju hindamine muuta aruande kohustuslikuks osaks.
SELETUSKIRI
Igal aastal saab Euroopa Liidus umbes 235000 kodanikku surma õnnetustest või vägivallast tingitud kehavigastuste tagajärjel.
See on enam kui 600 kehavigastustest tingitud surmajuhtumit päevas.
Kehavigastustega kaasneb ka sotsiaalne ja majanduslik koorem, mis igal aastal ulatub 7 miljoni hospitaliseerimiseni ja 65 miljoni meditsiinilise ravi juhtumini.
Nimetatud koorma vähendamiseks tõstatab raportöör andmete kogumise ja nende kvaliteedi küsimuse ning rõhutab kui oluline on nii ohutuse edendamine kui üldsuse teadlikkuse tõstmine kehavigastuste ärahoidmise meetmetest tingitud kulutuste vähenemise kohta.
Lisaks sellele soovib raportöör selgitada prioriteetseid valdkondi ning rõhutada vajadust sektoriülese koostöö ja sidusrühmade kaasamise järele.
Muudatusettepanekute eesmärk on võtta arvesse nõukogu soovituse ettepanekus rõhutatud teabekogumise olulisus ning kõrgekvaliteetsete andmete tagamine.
Kvantitatiivsete andmete kogumisel juhtub sageli, et "vigastustegurid" jäävad avastamata.
Seega on oluline uurida miks ja kuidas vigastused tekivad.
Näiteks lähevad autoõnnetustega seotud kehavigastused ainult ühte statistikakategooriasse.
Kuid see kategooria ei näita erinevaid vigastustegureid, mis autoõnnetusi tegelikult mõjutavad, nagu näiteks:
1) füüsiline võime,
2) kogemuste puudus,
3) uimastite mõju (eriti alkohol),
4) puudulik keskendumine,
5) elulaadi erinevused (nt sotsiaalne kuuluvus, kultuur),
6) riskialdis käitumine (eriti noorte hulgas, kusjuures siin on soolised erinevused),
7) ümbritsevad tingimused (ilm, linn/elukeskkond, infrastruktuur, tooted aj teenused).
Vigastuste prognoositavuse parandamiseks on oluline uurida iga tõsist või surmaga lõppenud juhtumit eraldi, lahates teavet, kasutades erinevaid, näiteks eespoolnimetatud tegureid.
See moodustaks tõelise aluse tõhusa poliitika arendamiseks ja ohutuse edendamiseks.
Eriteavet võiks saada ka erinevatest allikatest saadud andmete ühendamise teel (näiteks Eurostatist või kindlustusfirmadelt).
Kindlustusfirmadel võib olla juurdepääs täpsemale teabele vigastuse põhjuste kohta.
Nõukogu soovituse ettepanek keskendub peamiselt kehavigastusi puudutava teabe kogumisele järelevalvesüsteemi kehtestamise teel.
Paraku ei käsitleta raportis eriti ohutuse edendamist, kuigi see on pealkirjas nimetatud.
Sellele viidatakse terves dokumendis vaid kahel korral ja see ei ole selgesti välja toodud.
Sellele tuleb osutada suuremat tähelepanu, eriti üldsuse teadlikkuse tõstmise kaudu.
Teadlikkust on vaja tõsta ja koolitust/haridust anda ka teistele asjaomastele rühmadele, mitte ainult tervishoiutöötajatele.
Lõpuks ei tohi me unustada, et inimelu on habras ja et kehavigastusi tuleb jätkuvalt ette.
Inimesed peavad paremini aru saama, et eluga ei tohi mängida, asjaolu, mis praegu tundub olevat kahe silma vahele jäänud.
Seega on üldsuse teadlikkuse tõstmine ja teadmiste parandamine vajalik, eriti kõrge riskiga rühmadele.
Teadusuuringud näitavad, et kehavigastuste ärahoidmise meetmed aitavad vähendada kulutusi nii avalikus sektoris kui erasektoris.
Erasektoris aitaksid soodustused, nagu subsiidiumid ja/või preemiad, kaasa ohutuse tagamise praktika ja ohutusseadmete parandamisele.
Mõnede nõukogu soovituses loetletud esmatähtsate valdkondadega võib nõustuda (laste ja noorukite ohutus, vanaemaealiste kodanike ohutus, toodete ja teenuste tekitatud kehavigastuste ärahoidmine ning inimestevahelise vägivalla ärahoidmine).
Kuid on vaja välja selgitada ka teisi prioriteete.
Kuigi erilist tähelepanu tuleb pöörata vähem kaitstud liiklejatele, nagu jalgratturid ja jalakäijad, on kõik liiklejad ohustatud ning seda asjaolu tuleks selles kategoorias nimetada.
Uurimusi on vaja teha tahtlikult enda poolt vigastuste tekitamise valdkonnas.
Mõningaid vigastusi peetakse ekslikult tahtlikult enda poolt tekitatud vigastusteks, samas kui teised tahtlikult enda poolt tekitatud vigastused jäävad korralikult kindlaks tegemata.
Suur osa tõsistest õnnestustest kuuluvad selgelt spordivigastuste hulka, vaatamata asjaolule, et tegevus toimub treenerite järelevalvel.
Kuid vabaajategevus, mis toimub järelevalveta, juhuslikult või spontaanselt (nt rulamine), ei ole ettepanekus käsitletud.
Seega on seda esmatähtsat valdkonda laiendatud, et see hõlmaks nii vabaajategevusega kui spordiga seotud kehavigastuste ärahoidmist.
Ettepanek nimetab siiani vaid avaliku sektori vahelisi seoseid (osakondadevaheline koostöö); sellele lisaks tuleks aga kaaluda vertikaalset koostööd sidusrühmandega.
Seega on käesolevas raportis käsitletud vajadust alustada planeeritud koostööd kehavigastuste ärahoidmise valdkonnas töötavate VVOdega (eelkõige WHO Euroopa büroo).
Lisaks sellele hõlmab kehavigastuste ärahoidmine olulisi sotsiaalseid ja moraalseid kaalutlusi, rõhutades üksikisikute vastutust teiste inimeste aitamisel kohalikus kogukonnas, eriti nende inimeste aitamisel, kes kehavigastuste osas on kõige vähem kaitstud (nt lapsed, noorukid, rasedad naised, eakad ja puudega inimesed).
Seetõttu on seos ühendustega olulise tähtsusega kehavigastustest tingitud koorma vähendamisel.
Oluline on märkida, et vigastuste riskitegurid määratakse objektiivsete tingimustega.
Näiteks tuleb arvesse võtta sotsiaalmajanduslikke tingimusi ja soolist aspekti.
Täiendavalt tuleb arvestada seost koduvägivalla, alkoholi ning narkootikumide tarbimise ja õnnetusjuhtumite esinemise vahel.
(CNS)
14.11.2006
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamus
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus kehavigastuse ärahoidmise ja ohutuse edendamise kohta
( KOM(2006)0329 – C6‑0238/2006 – 2006/0106(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Maria Carlshamre
MUUDATUSETTEPANEKUD
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
OJ C ..., 14.9.2006, p. ...
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 7
(7) Erinevalt paljudest teistest haiguse või enneaegse surma põhjustest saab kehavigastusi ära hoida, muutes meie elukeskkonna ja kasutatavad tooted ning teenused ohutumaks.
On arvukalt tõendeid õnnetusjuhtumite meetmete tõestatud tõhususe kohta, mida ei ole veel kogu ühenduse ulatuses laialdaselt kohaldatud.
(7) Erinevalt paljudest teistest haiguse või enneaegse surma põhjustest saab kehavigastusi ära hoida, muutes meie elukeskkonna ja kasutatavad tooted ning teenused ohutumaks ja suurendades üldsuse teadlikkust riskikäitumise tagajärgedest .
On arvukalt tõendeid õnnetusjuhtumite meetmete tõestatud tõhususe kohta, mida ei ole veel kogu ühenduse ulatuses laialdaselt kohaldatud.
Or. fr
Selgitus
Paljusid õnnetusjuhtumeid ja vigastusi oleks võimalik vältida, suurendades üldsuse teadlikkust ja muutes riskikäitumist, nagu alkoholi- või narkojoobes autojuhtimine vms.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 9
(9) Vaatamata suurtele edusammudele mitmes ohutusega seotud valdkonnas nagu liiklus või töökoht, on muid vähem tähelepanu pälvinud valdkondi, sealhulgas kodu, vaba aeg, sport ja lastega ning vanemaealiste kodanikega seotud õnnetusjuhtumid ja ennetus.
(9) Vaatamata suurtele edusammudele mitmes ohutusega seotud valdkonnas nagu liiklus või töökoht, on muid vähem tähelepanu pälvinud valdkondi, sealhulgas kodu, vaba aeg, sport ja lastega , naistega ning vanemaealiste kodanikega seotud õnnetusjuhtumid ja ennetus.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 9 a (uus)
(9 a) Vaatamata äsjastele uurimustele alahinnatakse koduvägivallast tulenevaid kehavigastusi siiani nii füüsilise ja psüühilise kahju tekitamise kui ka tervishoiu- ja hoolekandesüsteemide kulutuste suurendamise seisukohalt.
Selgitus
Ühendkuningriigis äsja läbi viidud uurimuse kohaselt ulatuvad koduvägivallast tulenevad kulutused hinnanguliselt 23 miljardi naelsterlingini aastas ning kehavigastused põhjustavad tervishoiusüsteemile otseseid kulusid ja majanduskahju enam kui 4 miljardi naelsterlingi ulatuses.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 9 b (uus)
(9 b) Arvesse tuleks võtta seost alkoholi ja narkootikumide kättesaadavuse ja tarbimise ning vägivallast ja õnnetusjuhtumitest, eelkõige liiklusõnnetustest tingitud kehavigastuste esinemise vahel.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 11
(11) Ühenduse rahvatervise programmi vahendite rakendamise tõhustamiseks ja kehavigastuste ärahoidmise lahendamiseks kõige tõhusamal viisil on kindlaks määratud seitse esmatähtsat valdkonda: laste ja noorukite ning vanaemaealiste kodanike ja vähem kaitstud liiklejate ohutus, spordivigastuste, toodete ja teenuste tekitatud kehavigastuste ning tahtlikult enese poolt tekitatud kehavigastuste ja vägivalla ärahoidmine.
Kõnealuste esmatähtsate valdkondade kindlaksmääramisel on arvesse võetud kehavigastuste sotsiaalset mõju vigastuste arvu ja raskuse kaupa, tõendeid abimissioonide tõhususe kohta ja abimissioonide eduka rakendamise teostatavust liikmesriikides.
(11) Ühenduse rahvatervise programmi vahendite rakendamise tõhustamiseks ja kehavigastuste ärahoidmise lahendamiseks kõige tõhusamal viisil on kindlaks määratud seitse esmatähtsat valdkonda: laste ja noorukite ning vanaemaealiste kodanike ja vähem kaitstud liiklejate ohutus, spordivigastuste, toodete ja teenuste tekitatud kehavigastuste ning tahtlikult enese poolt tekitatud kehavigastuste ja vägivalla ning eelkõige naistevastase vägivalla ärahoidmine.
Kõnealuste esmatähtsate valdkondade kindlaksmääramisel on arvesse võetud kehavigastuste sotsiaalset mõju vigastuste arvu ja raskuse kaupa, tõendeid abimissioonide tõhususe kohta ja abimissioonide eduka rakendamise teostatavust liikmesriikides.
Muudatusettepanek 6
Soovitused liikmesriikidele – (1)
1) töötama välja kehavigastuste riikliku järelevalve- ja aruandlussüsteemi, millega antakse võrreldavat teavet, kontrollitakse kehavigastustega seotud riskide arengut ja ennetusmeetmete toimet aja jooksul ning hinnatakse täiendavate algatuste võtmise vajadust seoses toodete ja teenuste ohutusega;
1) töötama välja kehavigastuste riikliku järelevalve- ja aruandlussüsteemi, millega antakse võrreldavat teavet ja jaotatakse andmed soo ja vanuse alusel , kontrollitakse kehavigastustega seotud riskide arengut ja ennetusmeetmete toimet aja jooksul ning hinnatakse täiendavate algatuste võtmise vajadust ühelt poolt seoses toodete ja teenuste ohutusega ja teiselt poolt seoses üldsuse teadlikkuse suurendamisega, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele elanikkonnarühmadele, nagu noored ;
Selgitus
Statistilisi andmeid kogudes oleks oluline jälgida soolist aspekti, et teha kindlaks, millised õnnetused juhtuvad enamasti meeste ja millised naistega, ning tagada võimalus vanuse põhjal analüüsimiseks.
Muudatusettepanek
7
Soovitused liikmesriikidele – (2)
2) koostama riiklikud plaanid õnnetusjuhtumite ja kehavigastuste ärahoidmiseks, algatades osakondadevahelist koostööd ja suurendades kampaaniaürituste rahastamisvõimalusi, edendades ohutust ja rakendades selliseid riiklikke plaane, pöörates erilist tähelepanu lastele, eakatele inimestele ja vähem kaitstud liiklejatele, eelkõige spordivigastuste, toodete ja teenuste tekitatud, vägivalla tõttu tekitatud ja tahtlikult enese poolt tekitatud vigastuste ärahoidmisel;
2) koostama riiklikud plaanid õnnetusjuhtumite ja kehavigastuste ärahoidmiseks, algatades osakondadevahelist koostööd ja suurendades kampaaniaürituste rahastamisvõimalusi, edendades ohutust ja rakendades selliseid riiklikke plaane, pöörates erilist tähelepanu lastele, eelkõige tütarlastele, eakatele inimestele , puuetega isikutele, naistele ja vähem kaitstud liiklejatele, eelkõige spordivigastuste, naiste suguelundite moonutamise, toodete ja teenuste tekitatud, vägivalla (eriti koduvägivalla) tõttu tekitatud ja tahtlikult enese poolt tekitatud vigastuste ärahoidmisel;
Selgitus
Arvestades koduvägivallast tingitud kehavigastuste suurt arvu ja teades, et see puudutab peamiselt naisi, tuleks seda prioriteetide hulgas nimetada, nagu ka sisserännanud tütarlapsi ja suguelundite moonutamist.
Muudatusettepanek
8
Üleskutse komisjonile – (5)
5) koostama hindamisaruannet neli aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist, et kindlaks määrata, kas kavandatud meetmed on tõhusad ja hindama edasiste meetmete vajadust.
5) koostama hindamisaruannet neli aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist, et kindlaks määrata, kas kavandatud meetmed on tõhusad , hindama edasiste meetmete vajadust ning viima läbi olemasolevate ja tulevaste meetmete ja abinõude soolise mõju hindamise .
Selgitus
Ei ettepanek võtta vastu soovitus ega ka komisjoni teatis ei sisalda viidet ühelegi varasemale soolise mõju hindamisele ega kavatsust seda edaspidi läbi viia.
Olukorra parandamiseks tuleb soolise mõju hindamine muuta aruande kohustuslikuks osaks.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus kehavigastuse ärahoidmise ja ohutuse edendamise kohta
Viited
KOM(2006)0329 – C6‑0238/2006 – 2006/0106(CNS)
Vastutav komisjon
ENVI
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
FEMM 5.9.2006
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Maria Carlshamre 11.7.2006
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
5.10.2006
13.11.2006
Vastuvõtmise kuupäev
13.11.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
23
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Maria Carlshamre, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lívia Járóka, Piia-Noora Kauppi, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marie-Line Reynaud, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Anne Van Lancker, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Anna Hedh, Zita Pleštinská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Albert Deß, Viktória Mohácsi
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus kehavigastuse ärahoidmise ja ohutuse edendamise kohta
Viited
KOM(2006)0329 - C6-0238/2006 - 2006/0106(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
11.7.2006
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
ENVI 5.9.2006
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
EMPL 5.9.2006
TRAN
5.9.2006
FEMM
5.9.2006
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
EMPL
10.7.2006
TRAN
12.7.2006
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
-
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Kathy Sinnott 13.7.2006
Endine raportöör / Endised raportöörid
-
Lihtsustatud menetlus – otsuse kuupäev otsuse kuupäev
-
Konsulteerimine Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
-
Arutamine parlamendikomisjonis
10.10.2006
Vastuvõtmise kuupäev
21.11.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
43 1 1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes Blokland, Frieda Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Jens Holm, Mary Honeyball, Caroline Jackson, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Roberto Musacchio, Péter Olajos, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Berendt, Guido Sacconi, Kathy Sinnott, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Bairbre de Brún, Milan Gaľa, Vasco Graça Moura, Ria Oomen-Ruijten, Pál Schmitt, Renate Sommer, Bart Staes, Andres Tarand, Marcello Vernola
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Jens Holm
Esitamise kuupäev
23.11.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
-
