Avalikkus saab rohkem mõjutada Euroopa Liidu keskkonnapoliitikat
Keskkond
2006-07-04 - 13:35
Euroopa kodanikud saavad tulevikus hõlpsamalt ligi keskkonda puudutavale teabele ning saavad paremini mõjutada keskkonnaalast seadusandlust, sest parlament kiitis heaks kokkuleppe, mille kohaselt peavad EÜ institutsioonid tulevikus täitma Århusi konventsiooni.
Selle võttis 1998. aastal vastu ÜRO Euroopa Majanduskomisjon ning konventsioon sätestab, et üldsusel on õigus saada juurdepääs keskkonnainformatsioonile ja õigusemõistmisele keskkonna alal, ning osaleda keskkonnaalaste otsuste tegemisel.
Kuna nõukogu ei toetanud kõiki parlamendi muudatusettepanekuid peale teist lugemist, läks Eija-Riitta Anneli KORHOLA (EPP-ED, FI) raport lepituskomisjoni kätte.
Välja töötati ühistekst, mille täiskogu täna muudatusteta vastu võttis.
Kokkuleppeni jõudmisel ütles lepituskomisjoni Euroopa Parlamendi delegatsiooni esimees Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA (EPP-ED, ES): " See määrus on samm Euroopa institutsioonide suurema avatuse ning läbipaistvuse poole.
Selles vallas on juba palju ära tehtud, ent üldsusel ning keskkonnaorganisatsioonidel on nüüd parimad võimalused saada teavet ning täielikult osaleda Euroopa asjades ."
Vastu võetud ühistekst sätestab, et ühenduse institutsioonid peavad täitma Århusi konventsiooni ning seega võimaldama kodanikele ligipääsu keskkonnaalasele teabele, vastavate otsuste tegemisele ning ka nende otsuste vaidlustamisele.
Tänu parlamendile on kodanikel õigus pääseda ligi ka allhangete tegijate valduses olevale ning mitte-elektroonilises vormis olevale teabele.
Samuti on neil õigus saada teavet ühenduse õiguse rikkumist puudutavates menetlustes võetud meetmete kohta.
Parlamendi survel vähendati ka võimalusi erandite tegemiseks ja sätestati, et keskkonnainfo kättesaadavaks tegemisest keeldumise aluseid tuleb tõlgendada kitsendavalt.
Samas jääb kehtima erand pangandussektori teenuste osas, samuti jäävad konfidentsiaalseks komisjoni poolt liikmesriikide suhtes algatatud jooksvad rikkumismenetlused.
Kokkuleppega pikendatakse kodanikele kaebuse esitamiseks antavat aega kaheksa nädalani esialgse nelja nädala asemel.
Kohtumiste või ärakuulamiste korraldamisel tuleb eelteade esitada vähemalt neli nädalat varem.
Lisaks peavad ühenduse institutsioonid otsuse tegemisel keskkonnaga seotud kava või programmi kohta võtma nõuetekohaselt arvesse üldsuse osalemise tulemusi.
Ühenduse institutsioonid ja organid peavad ka avalikkust teavitama nimetatud kavast või programmist, sealhulgas selle tekstist, ning otsuse tegemise aluseks olnud põhjustest ja kaalutlustest, kaasa arvatud üldsuse osalemist käsitlevast infost.
Vaide võib kokkuleppe kohaselt esitada ükskõik milline valitsusväline organisatsioon, mis on sõltumatu mittetulunduslik juriidiline isik, mille põhieesmärk on keskkonnakaitse edendamine keskkonnaõiguse kontekstis ning mis on tegutsenud üle kahe aasta.
Samuti peab küsimus, mille kohta vaie esitati, olema kaetud organisatsiooni eesmärkide ja tegevusega.
Vaie tuleb esitada kirjalikult kuue nädala jooksul alates haldusakti vastuvõtmisest, sellest teatamisest või avaldamisest, olenevalt sellest, milline kuupäev on hilisem.
Alles seejärel võib valitsusväline organisatsioon algatada menetluse Euroopa Kohtus.
Eelnõu jõustub üheksa kuud peale Euroopa Liidu Teatajas avaldamist ehk arvatavasti 2007. aasta keskpaigas.
Eija-Riitta Anneli KORHOLA (EPP-ED, FI)
Dokument: A6-0230/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***III)
Arutelu: 03.07.2006
Hääletus: 04.07.2006
20060629IPR09377 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 05. juulist siit
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
