P6_TA(2007)0124
2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Lennundusohutusamet
A6-0121/2007
1.
Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta otsus Euroopa Lennundusohutusameti 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ( C6-0398/2006 – 2006/2165(DEC) )
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse Euroopa Lennundusohutusameti 2005. rahandusaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid ELT C 266, 31.10.2006, lk 10.
;
–
võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Lennundusohutusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega ELT C 312, 19.12.2006, lk 6.
;
–
võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta soovitust (5711/2007 - C6-0080/2007 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).
eriti selle artiklit 185;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist, EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.
Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).
eriti selle artiklit 49;
–
võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
eriti selle artiklit 94;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust ( A6-0121/2007 ),
1.
annab heakskiidu Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori tegevusele ameti 2005. eelarveaasta eelarve täitmisel;
2.
esitab oma tähelepanekud allpool toodud resolutsioonis;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja resolutsioon, mis on selle lahutamatu osa, Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada nende avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).
2.
Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta otsus Euroopa Lennundusohutusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamiskontode sulgemise kohta ( C6-0398/2006 – 2006/2165(DEC) )
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse Euroopa Lennundusohutusameti 2005. rahandusaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid ELT C 266, 31.10.2006, lk 10.
;
–
võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Lennundusohutusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega ELT C 312, 19.12.2006, lk 6.
;
–
võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta soovitust (5711/2007 - C6-0080/2007 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).
eriti selle artiklit 185;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist, EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.
Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).
eriti selle artiklit 49;
–
võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
eriti selle artiklit 94;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust ( A6-0121/2007 ),
1.
märgib, et Euroopa Lennundusohutusameti 2004. ja 2005. eelarveaasta lõplikke raamatupidamise aastaaruandeid iseloomustavad järgmised näitajad:
2004. ja 2005. eelarveaasta tulude ja kulude aruanne (tuhandetes eurodes)
2005
2004
Tegevustulud
Ühenduse toetused
17 416
7 777
Muud toetused
1 446
248
Tulu lõivudest ja tasudest
10 888
Kulude hüvitamine
26
3
Muud tulud
693
350
Kokku (a)
30 469
8 378
Tegevuskulud
Personal
13 636
5 556
Hooned ja vastavad kulud
2 121
689
Muud halduskulud
1 319
743
Vahendite jaotamine
576
89
Tegevuskulud
11 660
2 081
Kokku (b)
29 312
9 158
Tegevustulemus (c=a-b)
1 157
-780
Finantstulud (d)
41
Finantskulud (e)
-14
2
Finantstulemus (f=d-e)
27
-2
Eelarveaasta tulemus (g=c+f)
1 184
-782
Allikas
: Ameti andmed – tabelis esitatakse ameti raamatupidamise aastaaruannetes toodud andmete kokkuvõte.
2.
annab heakskiidu Euroopa Lennundusohutusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamiskontode sulgemisele;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektorile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ning korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (L-seeria).
3.
Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on Euroopa Lennundusohutusameti 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa ( C6-0398/2006 – 2006/2165(DEC) )
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse Euroopa Lennundusohutusameti 2005. rahandusaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid ELT C 266, 31.10.2006, lk 10.
;
–
võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Lennundusohutusameti 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega ELT C 312, 19.12.2006, lk 6.
;
–
võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta soovitust (5711/2007 - C6-0080/2007 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).
eriti selle artiklit 185;
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist, EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.
Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).
eriti selle artiklit 49;
–
võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.
eriti selle artiklit 94;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;
–
võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust ( A6-0121/2007 ),
A.
arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta on saanud piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed;
B.
arvestades, et Euroopa Parlament andis 27. aprillil 2006. aastal heakskiidu ameti direktori tegevusele ameti 2004. eelarveaasta eelarve täitmisel ELT L 340, 6.12.2006, lk 128.
ning heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis muu hulgas:
−
tundis muret kontrollikoja poolt märgitud kõrvalekallete üle eelarve juhtimises, mille seas oli ka paranduseelarvetes igasuguse teabe puudumine tehtud ümberpaigutamiste kohta ja nende ümberpaigutamiste põhjenduste kohta, samuti haldusnõukogu teavitamata jätmine ümberpaigutamistest ning ettemaksete tegemine väljaspool eelarvet;
−
märkis, et 2004. aastal ei olnud amet veel vastu võtnud oma finantseeskirjade rakenduseeskirju, viinud läbi riskianalüüsi ega töötanud välja sisekontrollistandardeid;
−
märkis, et ameti personalivaliku kord on olnud vooruti erinev, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja amet lepiksid kokku läbipaistvas ja ühtses töölevõtmise korras, mis vastab ameti vajadusele leida erikvalifikatsiooniga töötajaid,
Üldised punktid, mis puudutavad enamikku ELi asutusi, mille eelarve täitmisele on nõutav eraldi heakskiidu andmine
1.
on seisukohal, et ühenduse asutuste üha suurenev arv ja teatud asutuste tegevus ei tundu sobivat kokku üldise poliitilise raamistikuga ja mõne asutuse volitused ei vasta alati liidu tegelikele vajadustele ega kodanike ootustele ning märgib, et üldiselt ei ole asutustel alati hea kuvand ja ajakirjandus ei näita neid alati heas valguses;
2.
palub seepärast komisjonil määratleda üldise poliitilise raamistiku uute ühenduse asutuste loomiseks ja esitada enne iga uue asutuse loomist kulutõhususe uuringu ning kanda hoolt, et eri asutuste tegevus ei kattuks omavahel ega teiste Euroopa organisatsioonide volitustega;
3.
palub kontrollikojal esitada arvamuse kulutõhususe uuringu kohta enne otsuse tegemist Euroopa Parlamendis;
4.
palub komisjonil esitada iga viie aasta järel uuringu iga olemasoleva asutuse lisaväärtuse kohta; palub kõikidel asjaomastel institutsioonidel mõne asutuse lisaväärtusele negatiivse hinnangu andmise korral võtta vajalikke meetmeid selle asutuse volituste ümbersõnastamise või asutuse sulgemise teel;
5.
peab reguleerivate asutuste arvu suurenemist arvestades kahetsusväärseks, et läbirääkimised Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ühtset raamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu üle pole veel lõppenud, ning palub komisjoni vastavatel osakondadel teha kontrollikojaga kooskõlastatult kõik endast oleneva selleks, et kõnealune kokkulepe kiiresti sõlmitaks;
6.
märgib, et komisjoni vastutus eelarve eest nõuab asutuste tihedamat sidumist komisjoniga; palub komisjonil ja nõukogul astuda kõik vajalikud sammud selleks, et anda komisjonile 31. detsembriks 2007 reguleerivate asutuste järelevalveorganites blokeeriv vähemus ning sätestada uute asutuste loomisel sellise vähemuse olemasolu algusest peale;
7.
palub kontrollikojal lisada oma aastaaruandesse täiendava peatüki kõikide asutuste kohta, mille eelarve täitmisele komisjoni raamatupidamisaruannete raames on nõutav heakskiidu andmine, et saada selgem ülevaade ELi vahendite kasutamise kohta asutuste poolt;
8.
tuletab meelde põhimõtet, mille kohaselt kõik ühenduse asutused, olenemata sellest, kas nad saavad toetust või mitte, peavad saama eelarve täitmisele Euroopa Parlamendi heakskiidu isegi juhul, kui nende asutamisakti kohaselt on olemas eelarve täitmist kinnitav asutus;
9.
palub kontrollikojal viia kõikide asutuste suhtes läbi tulemusauditid ja esitada aruanded vastavatele parlamendikomisjonidele, sh eelarvekontrollikomisjonile;
10.
märgib, et asutuste arv üha kasvab, ning arvestades komisjoni poliitilist vastutust asutuste tegevuse eest, mis ületab kaugelt logistilist toetust, on ametite loomise ja järelevalve eest vastutavatel komisjoni peadirektoraatidel veel suurem vajadus töötada välja ühine lähenemisviis asutustele; on seisukohal, et pragmaatiline viis edasiliikumiseks komisjoni ühise lähenemisviisi poole kõikides asutustega seotud küsimustes oleks samalaadne struktuur sellega, mille asutused moodustasid koordineerimiseks asjaomaste peadirektoraatide raames;
11.
palub komisjonil parandada haldus- ja tehnilist toetust asutustele, võttes arvesse ühenduse halduseeskirjade ja tehniliste probleemide üha suuremat keerukust;
12.
märgib, et üheski ühenduse asutuses ei ole distsiplinaarorganit, ning palub komisjonil astuda vajalikud sammud tagamaks, et selline mehhanism kiiresti luuakse;
13.
tervitab märkimisväärseid edusamme asutuste omavahelises koordineerimistegevuses, mis võimaldab neil lahendada korduvaid probleeme ning muudab koostöö komisjoni ja Euroopa Parlamendiga tõhusamaks;
14.
on seisukohal, et mitme asutuse ühise tugiteenistuse loomine, mille eesmärk on muuta nende arvutipõhised finantsjuhtimissüsteemid komisjoni vastavate süsteemidega ühilduvaks, on meede, mida tuleks edasi arendada ja laiendada;
15.
kutsub asutusi üles parandama oma koostööd ja võrdlevat hindamist vastava valdkonna osalistega; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kõik meetmed, mida ta peab vajalikuks, et aidata asutustel parandada oma kuvandit ja suurendada nende tegevuse nähtavust;
16.
palub komisjonil esitada ettepaneku asutuste iga-aastase aruandluse vormi ühtlustamiseks ja töötada välja tulemuslikkuse näitajad, mis võimaldaksid nende tõhusust võrrelda;
17.
palub asutustel esitada iga aasta algul tulemuslikkuse näitajad, mille alusel oleks võimalik neid hinnata;
18.
kutsub asutusi üles kasutama üha enam SMART-eesmärke, mis peaksid kaasa tooma eesmärkide realistlikuma planeerimise ja rakendamise;
19.
nõustub kontrollikojaga, et komisjon kannab vastutust ka asutuste (finants)juhtimise eest; seetõttu nõuab tungivalt, et komisjoni teostaks järelevalvet eri asutuste juhtimise üle ning vajadusel annaks juhiseid ja abi, eriti seoses pakkumismenetluste nõuetekohase läbiviimisega, töölevõtmiskorra läbipaistvusega, usaldusväärse finantsjuhtimisega (alakulutamine ja ülepaisutatud eelarve) ning eelkõige sisekontrolli raamistikku käsitlevate eeskirjade nõuetekohase kohaldamisega;
20.
on seisukohal, et asutuste panus peaks nende tööprogrammides väljenduma tegevust iseloomustavates ja mõõdetavates mõistetes ning vajalikul määral tuleks arvesse võtta komisjoni sisekontrollistandardeid;
Spetsiifilised punktid
21.
märgib, et kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutamise määr oli alla 80 % ning see tuleneb tegevuskulude kulukohustuste ja maksete assigneeringute rakendamise madalast määrast (vastavalt 69 % ja 32 %); märgib lisaks, et eelarveaasta assigneeringute tühistamise määr on samuti kõrge (ulatudes 7 %-st enam kui 30 %-ni, sõltuvalt kulude jaotisest ja assigneeringutes liigist), ning ka eelmisest aastast üle kantud assigneeringute tühistamise määr on kõrge; palub ametil sellega seoses parandada ja tõhustada planeerimise järelevalvet, et vältida vahendite asjatut kasutuselevõtmist;
22.
märgib, et tegevuspõhist juhtimist ei ole kasutusele võetud, kuigi ameti finantseeskirjad näevad seda ette kooskõlas üldeelarve suhtes kohaldatavate eeskirjadega, et tagada tulemuslikkuse parem järelevalve;
23.
väljendab kahetsust, et haldusnõukogu ei võtnud 2005. aasta lõpuks vastu sisekontrolli miinimumstandardeid ning juhtimis- ja sisekontrollisüsteeme ei ole alati kirjeldatud; märgib, et eelarvevahendite käsutajate poolt kasutusele võetud korda peaarvepidajale edastatava finantsteabe korrektsuse ja terviklikkuse tagamiseks ei ole kinnitatud ning 2005. aasta lõpuks ei olnud ametil ikka veel süsteemi, mis võimaldaks tagada, et klientidelt osutatavate teenuste eest võetavad tasud oleksid piisavad nende teenustega seotud kulude katmiseks; palub ametil see olukord nii kiiresti kui võimalik lahendada;
24.
väljendab heameelt haldusnõukogu otsuse üle võtta vastu sisekontrolli standardid, mis põhinevad komisjoni poolt vastu võetud standarditel ja ISO 9000 standardil; nõuab tungivalt, et amet jätkaks nimetatud standardite rakendamist;
25.
taunib asjaolu, et alati ei ole järgitud avalike konkursside põhimõtet ning palub ametil tulevikus seda teha.
