Parlament vaatleb kriitiliselt ELi inimõiguste alast tegevust
Inimõigused
2006-05-21 - 11:03
Inimõiguste kaitsmisel on veel palju ära teha
Euroopa Liit on inimõiguste vankumatu kaitsja, ja seda nii Euroopas kui sellest väljaspool.
Kuid kuivõrd edukas on liidu inimõiguste poliitika kolmandates riikides?
Resolutsioonis, milles hinnatakse ELi 2005. aasta aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas, vaatlevad saadikud ELi konkreetseid samme ning leiavad, et parandada on nii mõndagi.
Richard HOWITTi (PSE, UK) poolt koostatud raportis leitakse, et ehkki ELi tegevus inimõiguste kaitsmisel ning edendamisel maailmas on mõnedes valdkondades paranenud, pole liidul " üldiselt õnnestunud süstemaatiliselt ja pidevalt käsitleda inimõiguste probleeme kolmandates riikides ega hõlmata inimõigustepoliitikat liidu kaubandus-, arengu- ja muusse välispoliitikasse ".
Raporti poolt oli 522, vastu 32 ja erapooletuks jäi 15 saadikut.
Parlamendiliikmed avaldavad muret mitmete sündmuste pärast üle kogu maailma, näiteks olukorra pärast Darfuris, Iraanis, Etioopias, Hiinas, Guantanamos, Tuneesias ja Tšetšeenias.
Saadikud küll tervitavad ELi ja Venemaa vaheliste inimõigusalaste nõupidamiste algust, ent soovivad, et nõukogu nõuaks Venemaa nõustumist sellega, et Euroopa ja Venemaa valitsusvälised organisatsioonid saaksid nõupidamistega ühineda ning et kohtumisi korraldataks ka Venemaal.
Saadikud tunnevad muret selle üle, et Venemaa uued valitsusväliseid organisatsioone käsitlevad õigusaktid takistavad inimõigusorganisatsioonide korralikku tööd või nende toimimist üldse, kui on kaalul inimõiguste järgimine ning paluvad komisjonil ja nõukogul seda küsimust Venemaaga suhtlemisel järjekindlalt tõstatada.
Samuti paluvad saadikud tõstatada Tšetšeenias asetleidvate kohtuväliste tapmiste, kadumiste ja eeluurimisel toimuvate piinamiste, samuti Tšetšeenias inimõiguste rikkumisi uurivate ja neist avalikult rääkivate inimõiguslaste rünnakute teema.
Saadikud leiavad samuti, et " ELi inimõigusalane tegevus ÜROs on liiga introvertne " ning et ÜRO inimõiguste nõukogusse ei tohiks kuuluda inimõiguste probleemidega riigid.
Nad nõuavad ka selget sanktsioonide süsteemi nende riikide suhtes, mis rikuvad liiduga sõlmitud lepingutes sisalduvaid inimõiguste sätteid.
Teisest küljest tervitab parlament seda, et nõukogu esitas oma 2005. aasta inimõiguste alase tegevuse aruande eelmise aasta detsembrikuisel täiskogul, paralleelselt parlamendi iga-aastase Sahharovi auhinna väljaandmisega.
Saadikud leiavad, et sellest võiks saada traditsioon ning et detsembrikuine täiskogu peakski keskenduma inimõigustele.
Saadikud kiidavad ELi sanktsioone inimõigusi rikkuvate valitsuste vastu ning leiavad, et ka valimisvaatluste osas on EL olnud piisavalt aktiivne.
Nad on rahul ka eelmise aasta eesistujariigi Ühendkuningriigi lähenemisviisiga surmanuhtluse suhtes - seal astuti diplomaatilisi samme nende riikide suhtes, kus esines oht, et surmanuhtlusele kehtestatud moratoorium juriidiliselt või faktiliselt lõpetatakse, või kus kaaluti siseriiklikke samme moratooriumi kehtestamiseks.
Saadikud paluvad, et eesistujariik Austria ning kõik järgmised eesistujariigid seda eeskuju järgiksid.
Samuti kiidavad parlamendiliikmed Ühendkuningriigi samme sõnavabaduse kaitsel ning Austria lubadust jätkata diplomaatiliste sammude tegemist kõikide ELi rahvusvaheliste partnerite suhtes seoses piinamist keelavate rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimisega.
Parlamendiliikmed väljendavad rahulolu sellega, et inimõiguste, õigusriigi ja hea valitsemistava kriteeriumid lisati kõikidesse Euroopa naabruspoliitika raames koostatud siseriiklikesse tegevuskavadesse ning avaldavad toetust nõukogu otsusele kehtestada sanktsioonid Usbekistani suhtes.
Saadikud märgivad veel, et tulevastes aastaaruannetes peaks sisalduma " erilist muret tekitavate riikide loetelu " ning et kõigis inimõigusi käsitlevates õigusaktides, dokumentides ja raportites tuleb käsitleda otsest diskrimineerimist muuhulgas rahvuse, usu, soo, puude või seksuaalse sättumuse põhjal.
Saadikud leiavad samuti, et parlament peaks olema aruande koostamisse otsesemalt kaasatud, et raport esindaks kõigi kolme institutsiooni vaateid.
Samas leiavad nad, et parlament peab jätkama ka oma aruannete avaldamist, et ELi inimõiguspoliitikat hinnata ja parlamentaarset kontrolli rakendada.
20060518STO08390
ET
1
PHOTO
20060517PHT08352.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
