17.9.2008
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
nõukogu ja komisjoni avalduste alusel
vastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 2
Esitaja(d): Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Emilio Menéndez del Valle, Neena Gill, Jo Leinen, Thijs Berman ja Jan Marinus Wiersma
fraktsiooni PSE nimel
ELi–India tippkohtumise ettevalmistamine (Marseille, 29. september 2008)
Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi–India tippkohtumise ettevalmistamise kohta (Marseille, 29. september 2008)
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse ELi ja India üheksandat tippkohtumist, mis toimub 29. septembril 2008. aastal Marseille’s;
–
võttes arvesse ELi ja India 2004. aasta strateegilise partnerluse lepingut (KOM(2004)430 lõplik). ;
–
võttes arvesse 2005. aasta ühist tegevuskava, mis võeti vastu 7. septembril 2005. aastal Delhis toimunud ELi ja India kuuendal tippkohtumisel;
–
võttes arvesse komisjoni teatist partnerlus- ja koostöölepingu kohta;
–
võttes arvesse läbirääkimiste käivitamist ELi ja India vabakaubanduslepingu üle 2006. aastal;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,
A.
arvestades, et EL ja India on maailma suurimad demokraatlikud ühiskonnad ning et nende ühine pühendumus demokraatiale, pluralismile, õigusriigi põhimõtetele ja mitmepoolsusele rahvusvahelises suhtlemises aitab kaasa ülemaailmsele rahule ja stabiilsusele;
B.
arvestades, et Marseille’ tippkohtumise päevakorras on valitsevateks teemadeks tõenäoliselt 2005. aasta ühise tegevuskava läbivaatamine, kliimamuutus, rahu ja julgeolek, haridus, tervishoid ning toiduainetega kindlustatus;
C.
arvestades, et India seisab sisepoliitikas praegu silmitsi mitme kriisiga, nagu islamistliku džihaadi pidev vägivald, poliitilised-usulised pinged Jammus ja Kashmiris, kogukondlik vägivald usku vahetanud kristlaste vastu Orissas ning loodusõnnetused riigi kirdepoolses osas;
D.
arvestades, et eelmise aasta augustis levis Orisass vägivallalaine ning toimusid massimõrvad, mis olid suunatud sadade kristlaste vastu, ilma et kohalik politsei sündmustesse sekkunud oleks ning et Vishwa Hindu Parishadi liidrid teatasid, et vägivald ei lõppevat enne, kui Orissa on kristlastest täielikult vaba;
E.
arvestades, et alates 2005. aasta oktoobrist on India linnades esinenud pommirünnakutes hukkunud enam kui 400 inimest; arvestades, et viimased neist toimusid 13. septembril, põhjustades vähemalt 20 inimese surma ning vigastades paljusid inimesi;
F.
arvestades, et praegu toimuvad Indiaga läbirääkimised vabakaubanduslepingu üle, mida tõenäoliselt enne 2008. aasta lõppu ei sõlmita, kuna vaieldakse veel eelkõige riigihankeid ja teenuste valdkonda käsitlevate punktide üle;
G.
arvestades, et Indias on toimunud väga suur areng inimeste kindlustamisel toiduainetega; arvestades siiski, et piisav kogus toiduaineid on suurele osale elanikkonnast ikka veel raskesti kättesaadav; arvestades, et vaesus on jätkuvalt probleem, kuna ligikaudu kolmandik riigi elanikkonnast elab allpool vaesuse piiri,
1.
tunneb heameelt üheksanda India-ELi tippkohtumise korraldamise üle jätkusuutliku strateegilise partnerluse väljendusena ning soovitab tungivalt, et nendele iga-aastastele tippkohtumistele eelneksid edaspidi parlamentaarsed eel-tippkohtumised, millega rõhutataks demokraatlikku järelevalvet selle protsessi üle ja edendataks kummagi osapoole seisukohtade ja demokraatlike süsteemide vastastikust mõistmist;
2.
toetab kindlalt ELi ja India sidemete tihendamist ning on veendunud, et vastastikuse lugupidamise ja partnerluse parimaks väljenduseks on avatud dialoog kõikide küsimuste üle, sealhulgas niisuguste küsimuste üle, mille suhtes võidakse olla erinevatel arvamustel; ergutab India ametivõime seega aktiivselt osalema läbirääkimistel ELiga partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks suhete jätkuva arengu ja süvendamise märgina; usub, et sellise lepingu sõlmimine tõstaks partnerlussuhte kvaliteeti, ja kutsub mõlemat osapoolt üles osalema läbirääkimistel võrdsete partneritena;
3.
tunneb heameelt 2005. aasta ühise tegevuskava läbivaatamise üle, loodab, et selles sätestatakse selged prioriteedid ja tähtajad kokkulepitud tegevustele, ning kordab oma soovi olla läbivaatamisprotsessi kaasatud; on valmis pidama komisjoniga arutelusid oma kaasatuse vormi määratlemiseks;
4.
kutsub Indiat üles jätkama liberaliseerimist ja reforme, et võimaldada tihedamaid kaubanduse ja ettevõtluse sidemeid ELi ja India vahel;
5.
toetab vabakaubanduslepingu läbirääkimisi Indiaga, austades samal ajal täiel määral kahe partneri majanduslike positsioonide erinevust, India erilist sotsiaal-majanduslikku olukorda ning eelkõige vaeste ja väiketalupidajate olukorda; on seisukohal, et edasipüüdlik säästva arengu peatükk on mis tahes lepingu oluline osa ning rõhutab, et selle suhtes tuleks kohaldada tavapärast vaidluste lahendamise mehhanismi;
6.
tunneb heameelt EBTC (European Business and Technology Centre) asutamise üle Indias, mis aitab edendada Euroopa ja India ettevõtete vahelisi sidemeid, samuti sidemeid teadus- ja tehnoloogiavaldkonna esindajate vahel, eesmärgiga vastata India turu nõuetele;
7.
nõuab, et nõukogu astuks edasilükkamatuid samme sinise kaardi viisasüsteemi laiendamiseks India kodanikele;
8.
kutsub komisjoni üles andma kestvatel Indiaga peetavatel vabakaubanduslepingu läbirääkimistel nõuetekohast kaalu inimõigustele, eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni töönormide rakendamisele seoses laste ja orjatööga (konventsioonid nr 138 ja 182), mittetariifsete tõkete ning otseste välisinvesteeringute valdkonnas endiselt esinevate piirangute kaotamisele olulistes sektorites ning intellektuaalomandi õigustele;
9.
tunnistab transpordiühenduste kasvavat olulisust India ja ELi vahel ning kutsub ELi ja India juhte astuma edasisi samme koostöö tugevdamiseks tsiviillennunduses, allkirjastades i) horisontaalse lennutranspordi lepingu, mis taastab niisuguste kahepoolsete lennuteenuste lepingute õiguskindluse, mille India on sõlminud 26 ELi liikmesriigiga, ii) ühise tegevuskava edaspidiseks laiaulatuslikuks koostööks tsiviillennunduse valdkonnas ning iii) olulise ELi ja India vahelise lennundusalase tehnilise koostöö projekti, mida EL rahastab 12,5 miljoni euroga, täiendamaks ELi varasemat Indiale antud tehnilist abi lennundusohutuse osas; toetab ka läbirääkimiste lõpuleviimist ELi ja India vahel kahepoolse meretranspordi lepingu osas, millel oleks oluline tähtsus kaubandussuhete arengule ELi ja India vahel ning mis suurendaks koostööd kõrgetasemelise laevanduse ja meresõiduohutuse alal;
10.
tervitab India ja Euroopa Parlamendi vahelise parlamentaarse sõprusgrupi loomist 2008. aasta juunis, mis tegutseb India parlamendis analoogiliselt Euroopa Parlamendi delegatsiooniga India Vabariigiga suhtlemiseks; loodab, et see positiivne areng käivitab kahe parlamendi vahel tähendusrikka ja struktuurse dialoogi globaalsete ja ühishuvide teemadel korrapäraste kahepoolsete visiitide ja ümarlaua arutelude kaudu;
11.
tunnistab, et India etendab nii oma naabruskonnas kui ka mujal olulist rolli konfliktide ärahoidmisel ja rahuvalves; on mures praeguse heitliku poliitilise olukorra pärast Pakistanis ning üha ebakindlamaks muutuva olukorra pärast Afganistanis ja Sri Lankas ning loodab, et India kui selle piirkonna mõjukaim riik tegutseks stabiilsuse ja rahu eestvedajana;
12.
toetab seda, et India ja EL mõjutaksid eelkõige ELi Birma erisaadiku vahendusel üheskoos Birma sõjaväehuntat, et see vabastaks poliitvangid ja austaks inimõigusi, ning uuriksid üheskoos diktatuurilt demokraatiale ülemineku kõiki võimalusi;
13.
tunneb heameelt India ja ELi ühise pühendumuse üle mitmepoolsusele, ning soovib, et nad teeksid koostööd selle tugevdamiseks ÜRO organisatsioonistruktuuride reformimise teel;
14.
märgib tunnustavalt, et India näitab eeskuju oma suhtumisega kultuurilisse ja usulisse pluralismi; väljendab siiski oma tõsist muret vägivalla levimise pärast Orissas, mida kajastatakse kui hindude ja kristlaste vahelist konflikti, kuid tegelikult on selle puhul tegemist ühelt poolt dominantse kasti ja teiselt poolt dalitite ja hõimu kogukondade vahelise probleemiga; väljendab tõsist muret hindutva kontseptsiooni pärast, mis püüab õigustada hinduismi ülimuslikkust ning mida propageerivad mitmed niisugused erakonnad nagu juhtiv BJP-BJD Orissas ja nende liitlased;
15.
nõuab tungivalt, et India valitsus ja Orissa osariigi valitsus teeksid lõpu vägivallale Orissas ning tuletab meelde asjaomasest inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest (mille India on ratifitseerinud: kodaniku- ja poliitiliste õiguste konventsioon, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste konventsioon ning konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta) tulenevat kohustust tagada, et ei korduks sedalaadi vägivald, mida on kasutatud dalitite õiguspüüete mahasurumiseks;
16.
kutsub India presidenti üles taastama Orissas rahu presidentaalse õiguse kehtestamise teel ning võtma Kandhamali rajooni India sõjaväe kontrolli alla, et taastada ohvrite usaldus; rõhutab vajadust tagada ohvritele abi ja viivitamatu rehabilitatsioon; nõuab, et kõikide süüdistatavate, kaasa arvatud kõrgemate politseiametnike üle mõistetaks nõuetekohastes kohtutes kiiresti kohut;
17.
avaldab kahetsust rahvarahutuste vallandumise üle 2008. aasta augustis India hallatavas Kashmiris, mis sai alguse maa eraldamisest hindu pühamu rajamiseks; võtab murega teadmiseks vägivaldsed sõltumatuse demonstratsioonid ning viimastel nädalatel politsei poolt tapetud moslemitest protesteerijate suure arvu; nõuab, et India ametivõimud astuksid kõik sammud vägivalla leevendamiseks, et Kashmiris oleks võimalikult kiiresti võimalik korraldada stabiilses keskkonnas vabad ja õiglased valimised;
18.
on tõsiselt mures üleujutuste poolt tekitatud katastroofi pärast India kirdeosas, mis puudutab eelkõige Bihari osariiki, kuid samuti selle naabruses asuvat Nepali ja Bangladeshi; nendib kahetsusega asjaolu, et katastroofi ohvrite arv on väga suur ja üle ühe miljoni inimese on jäänud selle tulemusel kodutuks; tunneb heameelt hädaabi andmise üle ELi poolt; kutsub India ametivõime ja rahvusvahelist üldsust, sealhulgas ELi, üles osutama rohkem erakorralist abi;
19.
tunneb heameelt India valitsuse ja kodanikuühiskonna pingutuste üle pääste- ja evakueerimistöödel, abi koordineerimisel ning toidu jagamisel ning hädaabilaagrite juhtimisel; toonitab, et varjupaigad ja veevarustus peavad olema praegu peamiseks prioriteediks rahvatervise olukorra stabiliseerimiseks; pooldab suuremat rahvusvahelist koostööd Indiaga, et toetada kliimaga kohanemise meetmete rakendamist, kuna looduskatastroofe ja inimtegevusest tingitud katastroofe, näiteks üleujutusi, esineb üha rohkem, mis teeb vajalikuks ennetus- ja taastusmeetmed;
20.
tunneb inimõiguste austamisega seoses heameelt India koostöö üle ÜRO Inimõiguste Nõukoguga; tunnustab samuti India riikliku inimõiguste komisjoni sõltumatut ja suursugust tööd usulise diskrimineerimise valdkonnas ja muude probleemide osas; avaldab kahetsust, et India ei ole veel ratifitseerinud piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni ega selle fakultatiivprotokolli; soovitab Indial mõlemad dokumendid viivitamatult ratifitseerida; nõuab tungivalt, et India valitsus kaotaks viivitamatult surmanuhtluse hukkamiste täideviimise moratooriumi kehtestamise abil; ergutab India valitsust allkirjastama ja ratifitseerima naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni fakultatiivprotokolli; nõuab tungivalt, et India astuks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu liikmeks;
21.
tunneb heameelt Euroopa liidu Nõukogu soovi üle võidelda diskrimineerimise vastu, eelkõige romide diskrimineerimise vastu, loodab, et kõnealustele kavatsustele järgnevad teod, ning nõuab tungivalt, et India valitsus teeks edasist koostööd asjakohaste ÜRO inimõiguste organitega kastipõhise diskrimineerimise tõhusaks kaotamiseks, sealhulgas rassilise diskrimineerimise likvideerimise komiteega ja ÜRO eriraportööridega, kes on määratud koostama tööalase ja päritolulise diskrimineerimise kaotamiseks mõeldud põhimõtteid ja suuniseid;
22.
nõuab, et komisjon koostaks aruande Indiaga võetud inimõigusi käsitleva poliitika meetmete kohta, pidades meeles, et ELi ja India vahelisel inimõiguste alasel dialoogil on näitlik iseloom; väljendab sellega seoses oma üllatust asjaolu üle, et India ei kuulu veel demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi abikõlblike riikide hulka, mille raames rahastatakse kodanikuühiskonna mikroprojekte;
23.
kinnitab veel kord, et kodanikuühiskond peab kestvatel kahepoolsetel läbirääkimistel võtma olulisi küsimusi käsitlevates aruteludes keskse positsiooni, nõuab sellega seoses 2001. aastal algatatud ELi-India kodanikuühiskonna ümarlaua rolli tugevdamist ning eelkõige, et sellele tuleb anda võimalus täita tulemuslikult oma nõuandvat ülesannet kodanikuühiskonna suhtes ELis ja Indias; palub, et kõnealuste mõttevahetuste tulemusi võetaks ELi otsustamisprotsessis rohkem arvesse;
24.
võtab teadmiseks asjaolu, et tuumatarneriikide grupp kiitis heaks Ameerika Ühendriikide ja India vahelise tsiviileesmärkidel tuumaenergia kasutamist käsitleva kokkuleppe (ning India kohustuse järgida oma tuumarelva leviku tõkestamise kohustusi ja pidada kinni vabatahtlikust tuumarelvakatsetuste moratooriumist); kardab siiski, et kõnealune lepe loob ohtliku pretsedendi, kuna India ei ole veel tuumarelva leviku tõkestamise lepingut allkirjastanud, olgugi, et ta järgib seda; palub seega, et India selle allkirjastaks ja ratifitseeriks; tuletab meelde, et India ei ole veel ratifitseerinud üldist tuumakatsetuste keelustamise lepingut ning ergutab tugevalt seda tegema;
25.
kutsub tuumatarneriikide grupis vaatleja staatust omavat komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti tuumatarneriikide grupi otsuse üksikasjadest, eelkõige võimalikest Indiale tehtavatest eranditest teatud tuumatehnoloogiate piirangute osas, kui India peaks tegema tuumarelvakatsetusi;
26.
on veendunud, et EL ja India peaksid võtma ennetavama ühise hoiaku kliimamuutuse suhtes, eelkõige niisuguste küsimuste osas nagu tehnosiire ja koostöö tegemine energia ja taastuvenergiaallikate valdkonnas, ning tunneb heameelt pingutuste üle, mida India valitsus on teinud kliimamuutuse valdkonnas; ergutab sellealase tööprogrammi vastuvõtmist tippkohtumisel; innustab kõikide praktiliste sammude astumist heitmete vähendamiseks, näiteks tehnosiire kõikides taastuvenergia valdkondades, eelkõige tuule- ja päikeseenergia ning biomassi osas; võtab teadmiseks, et see hõlmab ka paindlikkust intellektuaalomandi õiguste osas;
27.
ergutab Indiat osalema ka aktiivselt mitmepoolsetel läbirääkimistel ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni üle ning võtma endale kohustuse püüelda tulemusliku ja õiglase ülemaailmse lepingu poole, mis põhineb ühiste, kuid diferentseeritud kohustuste ja vastava suutlikkuse põhimõttel, nagu on kokku lepitud Bali tegevuskavas;
28.
ergutab ELi ja Indiat alustama taas läbirääkimisi Doha arengukava üle; rõhutab, et läbirääkimiste võimalikult kiire uuesti alustamine on ülimalt oluline, et aasta lõpuks oleks võimalik saavutada kokkulepe üksikasjade osas, ning et kaks osapoolt peavad seega püüdlema võimalikult lähedaste seisukohtade poole Doha arengukava käsitlevates küsimustes;
29.
rõhutab, et India toiduainetega kindlustatus on jätkuvalt murettekitav valdkond; kutsub India valitsust üles vähendama lõhet nõudluse ja pakkumise vahel, kiirendades toiduteravilja kodumaise tootmise tempot ning tagades riiklikud ja erainvesteeringud ning uute tehnoloogiate kasutuselevõtu ja põllukultuuride mitmekesistamise;
30.
tunneb heameelt edusammude üle, mida India on saavutanud vaesuse kaotamisel (aastatuhande arengueesmärk nr 1); peab siiski kahetsusväärseks edusammude puudumist niisuguste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel, mis käsitlevad haridust, tervishoidu, sugupoolte võrdõiguslikkust ja naistele suuremate õiguste andmist; kordab oma muret asjaolu pärast, et laste suremus ja emade tervislik olukord (aastatuhande arengueesmärgid nr 4 ja 5) on valdkonnad, kus on tehtud kõige vähem edusamme ning mille eesmärke tõenäoliselt 2015. aastaks ei saavutata; kutsub nõukogu, komisjoni ja India valitsust üles pidama esmatähtsateks meetmeid, mis käsitlevad sugupoolte võrdõiguslikkust, laste suremuse vähendamist ning emade tervisliku olukorra parandamist;
31.
kutsub ELi ja Indiat üles panema suuremat rõhku inimestevahelistele mõttevahetustele ning ulatuslikumale kultuurilisele dialoogile;
32.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi eriesindajale Birmas ning India valitsusele ja parlamendile.
