A6-0091/2009
23.2.2009
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), seoses toiduabi jaotamisega ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele
(KOM(2008)0563 – C6‑0353/2008 – 2008/0183(CNS))
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon
Raportöör:
Czesław Adam Siekierski
PE 414.330v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Märgitud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud teksti muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse muudetud tekst paksus kaldkirjas .
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida komisjoni ettepanekus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Välja jäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................18
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS..................................................................21
MENETLUS..............................................................................................................................29
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), seoses toiduabi jaotamisega ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele
( KOM(2008)0563 – C6‑0353/2008 – 2008/0183(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2008)0563 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0353/2008 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust ( A6‑0091/2009 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(1) Nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3730/87 (millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete määratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad), mis on seejärel kehtetuks tunnistatud ja lisatud nõukogu määrusse (EÜ) nr 1234/2007, on juba rohkem kui kahe aastakümne vältel sätestatud usaldusväärne alus ühenduses enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustamiseks.
(1) Nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3730/87 (millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete määratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad), mis on seejärel kehtetuks tunnistatud ja lisatud nõukogu määrusse (EÜ) nr 1234/2007, on juba rohkem kui kahe aastakümne vältel sätestatud usaldusväärne alus ühenduses enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustamiseks ning see on kaasa aidanud ELi piirkondade ühtekuuluvusele, vähendades majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust eri arengutasemega piirkondade vahel .
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2) Asutamislepingu artikli 33 lõikes 1 määratletud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude tasakaalustamist ja mõistliku hinnaga toodangu tarbijani jõudmise tagamist.
Aastate jooksul abikava kohaselt rakendatud toiduabi jaotamine on aidanud saavutada mõlemat eesmärki ning on enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustuse ebakindlust vähendades tõestanud, et on oluline vahend, mille abil aidatakse tagada toiduainetega varustatus Euroopa Liidus, samal ajal sekkumisvarusid vähendades.
(2) Asutamislepingu artikli 33 lõikes 1 määratletud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude tasakaalustamist ja mõistliku hinnaga toodangu tarbijani jõudmise tagamist.
Aastate jooksul abikava kohaselt rakendatud toiduabi jaotamine on aidanud saavutada mõlemat eesmärki ning on enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustuse ebakindlust vähendades tõestanud, et on oluline vahend, mille abil aidatakse tagada toiduainetega varustatus Euroopa Liidus, samal ajal sekkumisvarusid vähendades.
Euroopa Liidu puudustkannatavatele inimestele toiduabi jaotamise uue kavaga tuleb ka edaspidi tagada, et järgitaks ühise põllumajanduspoliitika eesmärke ja et see kava peab aitama saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärke nii, et kõikidele piirkondadele oleks tagatud tasakaalustatud, harmooniline ja jätkusuutlik areng.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(5) Praegune toiduabi jaotamise kava põhineb ühenduse sekkumisvarudest pärit toodete jaotamisel ja ajutiselt ka turult toiduainete ostmisel.
Ühise põllumajanduspoliitika järjestikused reformid ja tootjahindade soodus areng on viinud nii sekkumisvarude kui ka toiduainete valiku järkjärgulisele vähendamisele.
Järelikult peaks turult ostmised muutuma lisaks sekkumisvarudele abikava toiduainetega varustamise pidevaks allikaks juhul, kui sekkumisvarud ei ole kättesaadavad.
(5) Praegune toiduabi jaotamise kava põhineb ühenduse sekkumisvarudest pärit toodete jaotamisel ja ajutiselt ka turult toiduainete ostmisel.
Kasvavad pinged põllumajandustoorme maailmaturul ning tootmissuuniste ja ladustamise järk-järguline kaotamine, mida on rakendatud ühise põllumajanduspoliitika järjestikuste reformide käigus, on aga vähendanud liidu isevarustatust toiduainetega, seda nii saadaolevate toodete kvantiteedi kui ka valiku osas, samuti liidu võimet reageerida enim puudustkannatavate isikute vajadustele ning mis tahes toidukriisile või rahvusvahelisele spekulatsioonile.
Avaliku võimu kandja ei saa aga kord juba käivitatud kava lõpetada päevapealt.
Järelikult peaks turult ostmised muutuma lisaks sekkumisvarudele abikava toiduainetega varustamise pidevaks allikaks juhul, kui sekkumisvarud ei ole kättesaadavad.
Turult tuleks oste teha konkurentsipõhimõtet järgides, kuid ühtlasi ühenduse toodete ostmist stimuleerides.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 6
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(6) Ühenduse abikava ei saa olla ainuke lahendus toiduabi suurenevale vajadusele ühenduses.
Riiklike haldusasutuste rakendatud riiklikud tegevuskavad ja kodanikuühiskonna mobiliseerimine on enim puudustkannatavate isikute toiduga varustatuse tagamisel samavõrd olulised.
Tugeva ühtekuuluvusaspektiga ühenduse abikava võiks siiski olla mudel, kuidas enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotada, selle abil võiks aidata luua koostoimet ning püüda innustada riiklikke ja eraalgatusi, et tagada abivajajate toiduga kindlustatus.
Võttes lisaks sellele arvesse vähendatud kättesaadavate sekkumisvarude geograafilist hajutatust liikmesriikides, võib see kaasa aidata nende varude parimale kasutamisele.
Ühenduse abikava ei peaks seepärast ühtegi sellist riiklikku tegevuskava piirama.
(6) Ühenduse abikava ei saa olla ainuke lahendus toiduabi suurenevale vajadusele ühenduses.
Riiklike haldusasutuste rakendatud riiklikud tegevuskavad ja kodanikuühiskonna mobiliseerimine on enim puudustkannatavate isikute toiduga varustatuse tagamisel samavõrd olulised.
Tugeva ühtekuuluvusaspektiga ühenduse abikava võiks siiski olla mudel, kuidas enim puudustkannatavatele isikutele, eeskätt vähemarenenud piirkondades, toiduabi jaotada, selle abil võiks aidata luua koostoimet ning püüda innustada riiklikke ja eraalgatusi, et tagada abivajajate toiduga kindlustatus.
Võttes lisaks sellele arvesse vähendatud kättesaadavate sekkumisvarude geograafilist hajutatust liikmesriikides, võib see kaasa aidata nende varude parimale kasutamisele.
Ühenduse abikava ei peaks seepärast ühtegi sellist riiklikku tegevuskava piirama.
Selgitus
Abikava peaks olema suunatud eeskätt vähemarenenud piirkondadele, sest seal on toiduainete jagamine puudustkannatavatele inimestele eriti oluline.
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 7
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(7) Ühenduse abikava ühtekuuluvusaspektist täielikuks kasusaamiseks, selleks loodud koostoimete tugevdamiseks ja otstarbekaks kavandamiseks peaksid liikmesriigid sätestama toiduabi jaotamise programmi kaasrahastamise.
Tuleks kehtestada ühenduse kaasrahastamise ülemmäärad ning lisada ühenduse rahaline panus nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 sätestatud Euroopa Põllumajanduse Arengu- ja Tagatisfondi tagatisrahastust (EAGF) rahastatavate abikõlblike meetmete loetelusse.
Läbivaadatud abikava kohaldamise esimesel aastal tuleks kohaldada kõrgemaid kaasrahastamise määrasid, et tagada rahaliste vahendite pidev tõhus kasutamine ja kaasrahastamise järkjärguline kasutuselevõtmine, võimaldada sujuv üleminek ning vältida varude võimaliku puudumise tõttu abikava lõpetamist.
välja jäetud
Selgitus
Raportöör teeb ettepaneku rahastada toiduabi andmise programme täielikult ELi vahenditest, sest mõned liikmesriigid ei saa kavas osaleda, kui kohaldatakse kaasrahastamise määrasid.
Probleemid võivad tekkida eelkõige nendes liikmesriikides, kus sissetulek ühe inimese kohta on madal või kelle eelarved kannatavad finantsprobleemide tõttu.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 8
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(8) EAGFi panuse määr tuleks kehtestada, võttes arvesse komisjoni otsuse 2006/596/EÜ I lisas või järgmistes asjaomastes otsustes loetletud Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks abikõlblike liikmesriikide olukorda, et tõhustada majanduslikku ja sotsiaalset ühetkuuluvust ühenduses.
(8) EAGFi panus tuleks kehtestada, võttes arvesse komisjoni otsuse 2006/596/EÜ I lisas või järgmistes asjaomastes otsustes loetletud Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks abikõlblike liikmesriikide olukorda, et tõhustada majanduslikku ja sotsiaalset ühetkuuluvust ühenduses.
Selgitus
Raportöör teeb ettepaneku rahastada toiduabi andmise programme täielikult ELi vahenditest, sest mõned liikmesriigid ei saa kavas osaleda, kui kohaldatakse kaasrahastamise määrasid.
Probleemid võivad tekkida eelkõige liikmesriikides, kus sissetulek ühe inimese kohta on madal või kelle eelarved kannatavad finantsprobleemide tõttu.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(9) Kogemused on näidanud, et kõnealuse abikava haldamist tuleks teatavates punktides täiustada eelkõige selleks, et mitmeaastaste kavadega võimaldada pikemaajalisi perspektiive liikmesriikidele ja määratud organisatsioonidele.
Seepärast peaks komisjon kehtestama abikava rakendamiseks kolmeaastased kavad, mis põhinevad komisjonile edastatud liikmesriikide taotlustel ja muul komisjoni poolt asjakohasena käsitataval teabel.
Liikmesriigid peaksid iga kolmeaastase kava vältel esitama oma toidukaupade jaotamise abitaotlused riiklike toiduabi jaotamise programmide alusel, osutades oma eesmärkidele ja prioriteetidele enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamisel.
Komisjon peaks olemasolevate rahaliste vahendite jaotamiseks määratlema objektiivse metoodika.
(9) Kogemused on näidanud, et kõnealuse abikava haldamist tuleks teatavates punktides täiustada eelkõige selleks, et mitmeaastaste kavadega võimaldada pikemaajalisi perspektiive liikmesriikidele ja määratud organisatsioonidele.
Seepärast peaks komisjon kehtestama abikava rakendamiseks kolmeaastased kavad, mis põhinevad komisjonile edastatud liikmesriikide taotlustel ja muul komisjoni poolt asjakohasena käsitataval teabel.
Liikmesriigid peaksid iga kolmeaastase kava vältel esitama oma toidukaupade jaotamise abitaotlused riiklike toiduabi andmise programmide alusel, osutades oma eesmärkidele ja prioriteetidele enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamisel.
Komisjon peaks olemasolevate rahaliste vahendite jaotamiseks määratlema objektiivse metoodika.
Erandolukorras, kui puudustkannatavate isikute arv on suurem, kui oli prognoositud, võivad liikmesriigid paluda komisjonil kavad läbi vaadata.
Selgitus
Kolmeaasta kavasse ei saa sisse arvestada neid mõjusid sotsiaalstruktuurile, mis võivad tuleneda erakorralistest asjaoludest, näiteks kliimanähtustest.
Arvesse peab võtma ka niisuguseid muutusi nagu praegune majanduskriis, mille mõjud ei ole ettenähtavad.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – lõige 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Sekkumisvarudest pärit tooted tehakse kättesaadavaks või toidukaubad ostetakse turult selleks, et neid saaks liikmesriikide määratud organisatsioonide kaudu jaotada ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele.
1.
Sekkumisvarudest pärit tooted tehakse kättesaadavaks või ühenduse päritolu toidukaubad ostetakse turult , eelistades kohapeal toodetud värskeid toiduaineid , nii et neid saaks liikmesriikide määratud organisatsioonide kaudu jaotada ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele.
Toidukaupu ostetakse turult üksnes juhul, kui toiduabi jaotamise kava jaoks sobivad sekkumisvarud ei ole kättesaadavad.
Ühenduse päritolu toidukaupu ostetakse turult üksnes juhul, kui toiduabi jaotamise kava jaoks sobivad sekkumisvarud ei ole kättesaadavad.
Muudatusettepanek
9
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
2.
Abikavas osaleda soovivad liikmesriigid edastavad komisjonile riiklikud toiduabi jaotamise programmid, mis hõlmavad taotlusi kolmeaastase perioodi vältel jaotatavate toidukaupade koguste kohta ning muud asjakohast teavet.
2.
Abikavas osaleda soovivad liikmesriigid edastavad komisjonile riiklikud toiduabi andmise programmid, mis hõlmavad üksikasjalikke andmeid nende põhinäitajate ja -eesmärkide ning asjaomaste organisatsioonide kohta, taotlusi kolmeaastase perioodi vältel jaotatavate toidukaupade koguste kohta ning muud asjakohast teavet.
Selgitus
Enamik olemasolevaid riiklikke toiduabi programme enim puudustkannatavatele isikutele hõlmavad enamat kui üksnes jaotamist.
Sõnastus „toiduabi andmine” kajastab praeguseid algatusi paremini.
Lisaks tuleks paremini määratleda, millist teavet riiklikud programmid peaksid hõlmama.
Muudatusettepanek
10
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 3 – teine lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Kolmeaastases kavas sätestatakse ühenduse eraldised iga aasta kohta liikmesriikide lõikes ja liikmesriikide iga-aastase rahalise panuse miinimum , mille komisjon määrab kindlaks vastavalt metoodikale, mis sätestatakse vastavalt artikli 43 punktile g vastu võetud rakenduseeskirjades.
Programmi teise ja kolmanda aasta eraldised on soovituslikud.
Abikavas osalevad liikmesriigid kinnitavad igal aastal lõikes 2 osutatud taotlused.
Kõnealuste kinnitamiste järgselt teeb komisjon igal järgneval aastal otsuse lõpliku toetussumma kohta eelarves olemasolevate assigneeringute piires.
Kolmeaastases kavas sätestatakse ühenduse eraldised iga aasta kohta liikmesriikide lõikes, mille komisjon määrab kindlaks vastavalt metoodikale, mis sätestatakse vastavalt artikli 43 punktile g vastu võetud rakenduseeskirjades.
Programmi teise ja kolmanda aasta eraldised on soovituslikud.
Abikavas osalevad liikmesriigid kinnitavad igal aastal lõikes 2 osutatud taotlused.
Kõnealuste kinnitamiste järgselt teeb komisjon igal järgneval aastal otsuse lõpliku toetussumma kohta eelarves olemasolevate assigneeringute piires.
Selgitus
Raportöör teeb ettepaneku rahastada toiduabi andmise programme täielikult ELi vahenditest, sest mõned liikmesriigid ei saa kavas osaleda, kui kohaldatakse kaasrahastamise määrasid.
Probleemid võivad tekkida eelkõige liikmesriikides, kus sissetulek ühe inimese kohta on madal või kelle eelarved kannatavad finantsprobleemide tõttu.
Muudatusettepanek
11
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 4 – kolmas a lõik (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Need organisatsioonid panevad toiduainete jaotamise kohas välja infotahvli ning liikuvates jaotusüksustes isekleepuva plakati, millega juhitakse tähelepanu sellele, et konkreetne ühendus on Euroopa toiduabikava vastuvõtja.
See teadanne on vahend, millega abi vastuvõtjaid teavitatakse sellest, et nad saavad abi Euroopa Liidult.
Selgitus
Toodete märgistamise süsteem tuleks siinkohal kõrvale jätta.
Euroopa Liidu logo paigutamine toodetele tekitab lisakulusid.
Piimatoodete puhul moodustaksid need hinnanguliselt 10 %, pagaritoodetel 3 % tootehinnast.
Selle arvelt kokku hoitava raha võiks kasutada toiduainete ostmiseks.
Pealegi ei ole sellisel märgistusel tähendust jälgitavuse seisukohast, sest tootjaühendused on nagunii kohustatud tagama toote koostisosade jälgitavuse ja rahastajad kontrollivad seda.
Muudatusettepanek
12
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 5 – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) teavitavad komisjoni õigeaegselt toiduabi jaotamise programmi mõjutavatest arengusuundumustest.
b) teavitavad komisjoni toiduabi jaotamise programmi mõjutavatest arengusuundumustest.
Selgitus
Kui läheb vaja täpsustust, siis tuleks see esitada rakenduseeskirjades.
Praegune sõnastus „õigeaegselt” on liiga üldine ning tuleks seepärast välja jätta.
Muudatusettepanek
13
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 6 – esimene lõik – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) turult ostetud toidukaupade kulud.
b) turult ostetud toidukaupade kulud konkurentsipõhimõtet järgivate menetluste raames .
Selgitus
Abikava ei tohi anda võimalust kuritarvitusteks turult tehtavate ostude puhul.
Muudatusettepanek
14
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 6 – teine lõik – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) toidukaupade veokulud ja otseselt abikava rakendamisega seotud määratud organisatsioonide halduskulud.
b) toidukaupade veo- ja ladustamiskulud ja otseselt abikava rakendamisega seotud määratud organisatsioonide halduskulud.
Selgitus
Veokulusid saab vähendada, kui tarnija ja kohapealne ühendus seavad sisse vahepealse ühendjaotuskoha.
Mitme ühes ja samas piirkonnas tegutseva heategevusorganisatsiooni ühine toiduainetevedu võimaldaks nimelt veokulusid kokku hoida.
Abi ühte kohta transportimine annaks märgatavat kokkuhoidu, sest olenevalt kohale toimetatavate kaubaaluste arvust võib veokulude erinevus olla kuni seitsmekordne.
Muudatusettepanek
15
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 6 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
6 a.
Kõikidele veo-, ladustamis- ja halduskuludele (sealhulgas sidekulud) kehtestavad liikmesriigid, vajaduse korral kohalikke iseärasusi arvestades, ülempiiri, milleks on teatud protsendimäär ostetud või vahetatud toodete hinnast.
Liikmesriigid jagavad finantsraamistiku vahendid nende kolme kululiigi vahel.
Selles raamistikus kasutamata jäänud vahendid võib määrata toiduainete ostmiseks.
Selgitus
Veokulud kaetakse toiduabikavas 4,5 % ulatuses abi kogumaksumusest.
Selline kord on ebarahuldav.
Seal, kus vähegi võimalik, kasutavad tarnijad selle üldmäära enda kasuks ära, sõltumata tegelikest kuludest, ja kulude arvelt kokku hoitud raha ei ole võimalik ümber suunata toiduainete ostmiseks.
Liikmesriikidele endile tuleb jätta võimalus kogu kasutada olev raha veo-, ladustamis- ja halduskulude vahel ära jagada.
Niimoodi saaks väljaminekuid piirata ja kontrolli hõlbustada.
Muudatusettepanek
16
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 7 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
7.
Ühendus kaasrahastab abikava abikõlblikke kulusid.
7.
Ühendus rahastab abikava abikõlblikke kulusid.
Selgitus
Raportöör teeb ettepaneku rahastada toiduabi andmise programme täielikult ELi vahenditest, sest mõned liikmesriigid ei saa kavas osaleda, kui kohaldatakse kaasrahastamise määrasid.
Probleemid võivad tekkida eelkõige nendes liikmesriikides, kus sissetulek ühe inimese kohta on madal või kelle eelarved kannatavad finantsprobleemide tõttu.
Muudatusettepanek
17
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 7 – teine lõik – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Ühenduse kaasrahastamise määr ei ületa:
välja jäetud
Selgitus
Raportöör teeb ettepaneku rahastada toiduabi andmise programme täielikult ELi vahenditest, sest mõned liikmesriigid ei saa kavas osaleda, kui kohaldatakse kaasrahastamise määrasid.
Probleemid võivad tekkida eelkõige nendes liikmesriikides, kus sissetulek ühe inimese kohta on madal või kelle eelarved kannatavad finantsprobleemide tõttu.
Muudatusettepanek
18
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 7 – teine lõik – punkt a
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
a) 75 % abikõlblikest kuludest 1. jaanuaril 2010 algava kolmeaasta kava puhul või 85 % ajavahemikul 2007–2013 komisjoni otsuse 2006/596/EÜ I lisas loetletud Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks abikõlblike liikmesriikide puhul;
välja jäetud
Selgitus
Raportöör teeb ettepaneku rahastada toiduabi andmise programme täielikult ELi vahenditest, sest mõned liikmesriigid ei saa kavas osaleda, kui kohaldatakse kaasrahastamise määrasid.
Probleemid võivad tekkida eelkõige nendes liikmesriikides, kus sissetulek ühe inimese kohta on madal või kelle eelarved kannatavad finantsprobleemide tõttu.
Muudatusettepanek
19
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 7 – teine lõik – punkt b
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
b) 50 % abikõlblikest kuludest järgmiste kolmeaasta kavade puhul või 75 % konkreetsel aastal otsuse 2006/596/EÜ I lisas või järgmistes otsustes loetletud Ühtekuuluvusfondist rahastamiseks abikõlblike liikmesriikide puhul.
välja jäetud
Selgitus
Raportöör teeb ettepaneku rahastada toiduabi andmise programme täielikult ELi vahenditest, sest mõned liikmesriigid ei saa kavas osaleda, kui kohaldatakse kaasrahastamise määrasid.
Probleemid võivad tekkida eelkõige nendes liikmesriikides, kus sissetulek ühe inimese kohta on madal või kelle eelarved kannatavad finantsprobleemide tõttu.
Muudatusettepanek
20
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 3
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 184 – punkt 9
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
„9) Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2012 aruande artikliga 27 ettenähtud ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamise kava kohaldamise kohta ning lisab sellele kõik asjakohased ettepanekud.”
„9) Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2011 aruande artikliga 27 ettenähtud ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamise kava kohaldamise kohta ning lisab sellele ettepaneku võtta vastu otsus abikava jätkumise kohta pärast käesolevat rahastamisperioodi ja kõik muud vajalikud asjakohased ettepanekud.”
Selgitus
Raportöör on arvamusel, et aruandeid tuleks esitada varasemal etapil, kuna abikava hindamise alusel tuleb langetada otsus järgmiste aastate kohta (uus finantsperspektiiv aastast 2013).
SELETUSKIRI
Sissejuhatus
Vaesusega võitlemine on üks tõsisemaid Euroopa Liidu ees seisvaid probleeme.
Eurostati andmetel ohustas vaesus EL-25s 2006. aastal ligi 79 miljonit inimest, sealhulgas oli 43 miljonil inimesel alatoitluse oht.
Sellesse rühma kuuluvad kodutud, raskustes pered, töötud, üksikvanemad, migrandid, varjupaigataotlejad, kõrges eas või väheste ressurssidega inimesed ning puudega lapsed.
Euroopa Liiduga 2004. ja 2007. aastal liitunud liikmesriikides on olukord eriti keeruline.
Mõnes riigis ähvardab vaesus ligi 20% elanikkonnast.
Ainuüksi Poolas ja Saksamaal ohustab vaesus vastavalt 11 ja 9 miljonit inimest.
Nende andmete põhjal on selge, et vajadus toiduabi järele on päris suur.
Tuleb meeles pidada, et hiljuti ELiga ühinenud riikides toimunud muutused on põhjustanud ühiskonnas sissetulekute suure kihistumise.
Eelkõige kehtib see osa nende riikide puhul, kus erinevused sissetulekute ja elustandardi vahel suurenevad pidevalt.
Väikestes linnades elavaid peresid ja maapiirkondade elanikke mõjutab vaesus eriti.
Nende inimeste arv, kes ei suuda endale võimaldada elu põhivajaduste täitmist, üha kasvab.
Ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamise kava on oma olemasolu 22 aasta jooksul aidanud kaasa ühise põllumajanduspoliitika kahe suure eesmärgi saavutamisele, nimelt turgude tasakaalustamisele sekkumisvarude vähendamise abil ning liidu vaeseimatele elanikele vajalike toiduvarude tagamisele.
Enesestmõistetavalt ei ole kõnealuse kava abil võimalik lahendada ELi kodanike alatoitluse ja vaesuse probleemi, kuid see aitab seda ohjata.
Kättesaadavate andmete põhjal sai 2006. aastal kavast kasu üle 13 miljoni inimese 15 liikmesriigis.
Seejärel võttis 2008. aastal 19 liikmesriiki osa vabatahtlikust projektist, mille eelarve oli 305 miljonit eurot.
Ent toetust vajava 43 miljoni inimese jaoks on seda siiski vähe.
Lisaks kasule, mida toiduabi toob vaesuse vähendamisega liidu enim puudustkannatavate kodanike seas, muudab see nende suhet Euroopa Liidu ja ühise põllumajanduspoliitikaga ning sellesse suhtumist.
Seetõttu võib kõikidele püüdlustele kava lõpetada või selle rahalisi vahendeid piirata järgneda ebasoodne avalik reaktsioon, mille tagajärjel saaksid täiendust euroskeptikute read.
Euroopa Komisjoni ettepanek
Komisjon teeb ettepaneku vaadata läbi toiduabi jaotamise programm, mis tugineb järgmistele ettepaneku osadele:
- Varustamise kaks allikat .
Toiduaineid saab sekkumisvarudest või turult ostes.
Viimase võimaluse puhul ei oleks enam piiranguid, mis on tingitud sellest, et sekkumisvarud ei ole ajutiselt kasutatavad.
Kättesaadavuse korral antakse eelistus siiski sobivate sekkumisvarude kasutamisele.
- Jaotatavate toiduainete mitmekesisem valik .
Programmiga ettenähtud toiduainete tasakaalustamise parandamiseks ei piirata jaotatavaid toiduained enam üksnes selliste toiduainetega, mille suhtes kohaldatakse sekkumist.
Liikmesriigi ametiasutused valivad toitumiskriteeriumide alusel toiduained, mis jaotatakse koostöös kodanikuühiskonna partneritega.
- Pikaajaline eesmärk .
Riiklikud ametiasutused ja asjaomased kodanikuühiskonna partnerid peavad toidu jaotamist pikaajaliselt kavandama ning hoolikalt ette valmistama.
Kasuteguri suurendamiseks kavandatakse ühenduse toiduabi jaotamise kava kolmeks aastaks.
Teiseks ja kolmandaks aastaks ettenähtud abisummad oleksid ainult soovituslikud ja eelarvepädevad institutsioonid peaksid neid hiljem kinnitama.
- Selgemad prioriteedid .
Liikmesriigid esitavad oma abitaotlused riiklike toiduabi jaotamise programmide alusel, määrates kindlaks oma eesmärgid ja prioriteedid enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamisel.
- Kaasrahastamine .
Kaasrahastamisega toetataks abikava ühtekuuluvuse aspekti, tagataks otstarbekas kavandamine ja tõhustataks koostoimeid.
Ühenduse kättesaadavaks tehtud rahaliste vahendite sujuvaks kasutuselevõtmiseks ja pidevaks tõhusaks kasutamiseks oleks 2010/2012 kava jaoks ühenduse kaasrahastamise määr 75 % ja vastav määr Ühtekuuluvusfondist rahastatavates liikmesriikides 85 %.
2013/2015 kava jaoks oleksid ühenduse kaasrahastamise määrad vastavalt 50 % ja 75 %.
- Tulemuslik järelevalve ja aruandlus .
Eri tasandite aruandluskohustused suurenevad, hõlmates komisjoni hiljemalt 31. detsembriks 2012 esitatavat aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Euroopa Parlamendi seisukoht
Euroopa Parlament väljendas oma 4. aprilli 2006. aasta deklaratsioonis, milles käsitletakse enim puudustkannatavatele isikutele suunatud Euroopa toiduabiprogrammi elluviivate tunnustatud heategevusorganisatsioonide varustamist, muret enim puudustkannatavate isikute jaoks mõeldud Euroopa toiduabiprogrammi tuleviku üle ning tõdes toiduabi nõuete täitmise vajadust, kutsudes komisjoni ja nõukogu üles Euroopa toiduabi programmile kindlat alust looma.
Euroopa Parlamendi 22. mail 2008 vastuvõetud resolutsioonis, milles käsitletakse toiduainete hinnatõusu ELis ja arengumaades, rõhutatakse inimese üht põhiõigust – õigust toidule ning vajadust parandada kõikide inimeste jaoks igal ajal piisava toidu kättesaadavust, et elada aktiivset ja tervislikku elu.
Raportöör väljendab rahulolu asjaoluga, et komisjon tunnistab ELi toiduabi andmise (jaotamise) programmi olulisust.
Samuti on tal hea meel komisjoni ettepaneku üle parandada kava raames tarnitavate toiduainete valimisstruktuuri.
Nii on kindlasti võimalik täita olemasolevaid vajadusi tulemuslikumalt.
Arvestades vajadust märkimisväärselt vähendada sekkumisoste, peab enim puudustkannatavatele isikutele toiduabiks mõeldud toit olema turult ostetud.
See ei muuda aga asjaolu, et põhiosa kavast peavad siiski endiselt moodustama põllumajandusturgudele sekkumisest tulenevad varud.
Raportöör on arvamusel, et enim puudustkannatavatele isikutele toiduabi jaotamise kava peaks jätkuma ühise põllumajanduspoliitika osana, isegi kui sekkumisostust saadud toiduainetest sõltutakse vähem.
Ühine põllumajanduspoliitika mõjutab toiduturgu ühelt poolt sellega, et tagatakse vajalikud toiduainevarud ning teisalt hinnatasemete mõjutamisega.
Väikseima sissetulekuga inimesed on hinnakõikumiste suhtes eriti tundlikud ning ELi toiduabi jaotamise kava on mõjus vahend ühise põllumajanduspoliitika mõjutamiseks viisil, mis parandaks selliste inimeste olukorda.
Samal ajal ergutab see sisenõudlust kava abil, mille eesmärk on vähendada ühenduse põllumajandusturgude sõltuvust toetusmehhanismidest (nt sekkumisostud, eraladustus, eksporditoetused).
Raportöör jagab komisjoni arvamust selgete prioriteetide kehtestamise ja pikaajalise plaanimise osas.
Kava pikendamine kolme aasta võrra aitab kaasa olemasolevate varude tulemuslikumale kulutamisele.
Lisaks tagataks nii toiduainete pidevad tarned, eelkõige suurima vajaduse ajal, nimelt sügisel ja talvel.
Siiski märgib ta, et sõltuvalt asjaolust, et eelarvevahendid on tagatud ja piiratud finantsperspektiiviga aastateks 2007–2013, tuleb hinnang anda varem.
Seepärast teeb ta ettepaneku esitada aruanne enne otsust uue finantsperspektiivi kohta 2013. aastale järgnevaks perioodiks.
Lisaks ei ole raportöör nõus esildatud kaasrahastamise protsendimääraga.
Kava kaasrahastamise nõude lisamine võib ajendada mõnda liikmesriiki kavas osalemist piirama või kavast hoopis loobuma.
Eelkõige kehtib see nende liikmesriikide puhul, kus sissetulek ühe inimese kohta on madal ja kelle eelarved kannatavad finantsprobleemide tõttu.
Eriti oluline on see praegusel ajal, mil terve maailm on finantskriisis, mille tagajärjed on Euroopa majanduses selgelt tunda.
Seepärast teeb raportöör ettepaneku rahastada toiduabi andmise programme täielikult ELi vahenditest.
12.2.2009
regionaalarengukomisjonI ARVAMUS
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), seoses toiduabi jaotamisega ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele
( KOM(2008)0563 – C6‑0353/2008 – 2008/0183(CNS) )
Arvamuse koostaja:
Florencio Luque Aguilar
LÜHISELGITUS
Praegune majanduskriis Euroopas toob järgnevatel aastatel kaasa allpool vaesuspiiri elavate inimeste arvu suurenemise.
See arv ulatub juba praegu 16% kogu elanikkonnast (80 miljonit inimest).
Kuna tegemist on kriisistsenaariumiga, tuleb tagada ühenduse toiduabi jätkumine, et varustada enim puudustkannatavaid isikuid toiduainetega.
Sekkumisvarude järk-järgulise likvideerimisega on aga kadumas ka vahend, mis siiani on osutunud väga kasulikuks ühenduse kõige vaesemate elanike varustamisel toiduainetega ja millega ühtlasi tagatakse Euroopa tootjatele makstavate hindade stabiilsus.
Komisjoni uue abikava kohaselt kujunevad peamiseks vahendiks toiduainete jaotamisel kõige vaesematele elanikele otseostud turgudelt.
Kuigi sellega luuakse võimalus laiendada jaotatavate toiduainete valikut, mis aitab kaasa enim puudustkannatavate elanike toidu paremale tasakaalustatusele, on sellel lähenemisviisil kahtlemata ka puudusi.
Eelkõige ei tagata sellega ühenduse toodete eelistamist, ehkki liikmesriikide põllumajandustootjad on ühise põllumajanduspoliitika peamised osalised ja paljude maapiirkondade majanduse eestvedajad.
Tuleb arvestada, et uus abikava kuulub ühise põllumajanduspoliitika alla ja seetõttu tuleb tagada selle võimalikult suur kooskõla ühise põllumajanduspoliitika põhimõtetega, võttes lisaks arvesse asjaolu, et Euroopa põllumajandustootjatel ja karjakasvatajatel on keskne roll maapiirkondade arengus.
Teiseks nähakse komisjoni ettepanekus esmakordselt ette Euroopa abikava kohustuslik kaasrahastamine, millega kaasneb risk, et mõned liikmesriigid ei suuda kogu nõutavat kulutust rahastada.
Et kaasrahastamisest ei kujuneks takistus abikava käivitamisele, võiks alternatiivina komisjoni ettepanekule piirata liikmesriikide osaluse kaetavates kuludes 40%-ga ühenduse eraldisest.
See protsent võrdub järgmiseks aastaks vajaliku täiendava eelarvega.
See tagaks vähemalt seni alustatud meetmete jätkumise.
Komisjon soovib abikava eelarvet 2009. aastal suurendada 200 miljonit euro võrra ehk kokku 500 miljoni euroni, millele lisanduksid liikmesriikide sissemaksed.
Abikava kaasrahastamine on kõige murettekitavam aspekt ka heategevusorganisatsioonide jaoks, kelle ülesanne on toiduabi jaotamine, kuna nad kardavad, et sellest võib kujuneda takistus seni alustatud meetmete jätkumisele.
Lisaks võivad abikava kulud toiduainehindade tõusutendentsi tagajärjel lähiaastatel suureneda.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Regionaalarengukomisjon palub vastutaval põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek
1
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(1) Nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3730/87 (millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete määratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad), mis on seejärel kehtetuks tunnistatud ja lisatud nõukogu määrusse (EÜ) nr 1234/2007, on juba rohkem kui kahe aastakümne vältel sätestatud usaldusväärne alus ühenduses enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustamiseks.
(1) Nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3730/87 (millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete määratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad), mis on seejärel kehtetuks tunnistatud ja lisatud nõukogu määrusse (EÜ) nr 1234/2007, on juba rohkem kui kahe aastakümne vältel sätestatud usaldusväärne alus ühenduses enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustamiseks ning see on kaasa aidanud ELi piirkondade ühtekuuluvusele, vähendades majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust eri arengutasemega piirkondade vahel .
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 2
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(2) Asutamislepingu artikli 33 lõikes 1 määratletud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude tasakaalustamist ja mõistliku hinnaga toodangu tarbijani jõudmise tagamist.
Aastate jooksul abikava kohaselt rakendatud toiduabi jaotamine on aidanud saavutada mõlemat eesmärki ning on enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustuse ebakindlust vähendades tõestanud, et on oluline vahend, mille abil aidatakse tagada toiduainetega varustatus Euroopa Liidus, samal ajal sekkumisvarusid vähendades.
(2) Asutamislepingu artikli 33 lõikes 1 määratletud ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid hõlmavad turgude tasakaalustamist ja mõistliku hinnaga toodangu tarbijani jõudmise tagamist.
Aastate jooksul abikava kohaselt rakendatud toiduabi jaotamine on aidanud saavutada mõlemat eesmärki ning on enim puudustkannatavate isikute toiduainetega varustuse ebakindlust vähendades tõestanud, et on oluline vahend, mille abil aidatakse tagada toiduainetega varustatus Euroopa Liidus, samal ajal sekkumisvarusid vähendades.
Enim puudustkannatavatele inimestele suunatud uus Euroopa toiduabi kava peab jätkuvalt tagama ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide täitmise ja aitama saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärke, kindlustades tasakaalustatud, harmoonilise ja jätkusuutliku arengu kõikides piirkondades.
Muudatusettepanek
3
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 4 a (uus)
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(4 a) Et tagada juba võetud meetmete jätkumine ja vältida olukorda, kus kaasrahastamise nõue takistab kava optimaalset teostamist, peavad vastuvõetavad rahastamiseeskirjad vastama paremini vajadusele vältida liikmesriikide eelarvete liigset koormamist.
Selgitus
Suur enamus liikmesriike nõuab, et kogu abikava kulud kaetaks ühenduse eelarvest.
Arvamuse koostaja teeb ettepaneku kompromisslahenduseks.
Muudatusettepanek
4
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(5) Praegune toiduabi jaotamise kava põhineb ühenduse sekkumisvarudest pärit toodete jaotamisel ja ajutiselt ka turult toiduainete ostmisel.
Ühise põllumajanduspoliitika järjestikused reformid ja tootjahindade soodus areng on viinud nii sekkumisvarude kui ka toiduainete valiku järkjärgulisele vähendamisele.
Järelikult peaks turult ostmised muutuma lisaks sekkumisvarudele abikava toiduainetega varustamise pidevaks allikaks juhul, kui sekkumisvarud ei ole kättesaadavad.
Praegune toiduabi jaotamise kava põhineb ühenduse sekkumisvarudest pärit toodete jaotamisel ja ajutiselt ka turult toiduainete ostmisel.
Kasvavad pinged põllumajandustoorme maailmaturul ning tootmissuuniste ja ladustamise järk-järguline kaotamine, mida on rakendatud ühise põllumajanduspoliitika järjestikuste reformide käigus, on aga vähendanud liidu isevarustatust toiduainetega, seda nii saadaolevate toodete kvantiteedi kui ka valiku osas, samuti liidu võimet reageerida enim puudustkannatavate isikute vajadustele ning mis tahes toidukriisile või rahvusvahelisele spekulatsioonile.
Avaliku võimu kandja ei saa aga kord juba käivitatud kava lõpetada päevapealt.
Järelikult peaks turult ostmised muutuma lisaks sekkumisvarudele abikava toiduainetega varustamise pidevaks allikaks juhul, kui sekkumisvarud ei ole kättesaadavad.
Turult tuleks oste teha konkurentsipõhimõtet järgides, kuid ühtlasi ühenduse toodete ostmist stimuleerides.
Selgitus
Ühise põllumajanduspoliitika järjestikused reformid on kaasa toonud sekkumisvahendite vähenemise, kuid ennekõike on varude ja kättesaadavate toodete valikud vähenemise põhjuseks nii toiduks kasutatavate kui ma muude põllumajandustoodete ülemaailmse nõudluse muutumine ja spekulatiivse tegevuse areng (näljaga seotud rahutused jne).
Muudatusettepanek
5
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Põhjendus 5
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
(5) Praegune toiduabi jaotamise kava põhineb ühenduse sekkumisvarudest pärit toodete jaotamisel ja ajutiselt ka turult toiduainete ostmisel.
Ühise põllumajanduspoliitika järjestikused reformid ja tootjahindade soodus areng on viinud nii sekkumisvarude kui ka toiduainete valiku järkjärgulisele vähendamisele.
Järelikult peaks turult ostmised muutuma lisaks sekkumisvarudele abikava toiduainetega varustamise pidevaks allikaks juhul, kui sekkumisvarud ei ole kättesaadavad .
(5) Praegune toiduabi jaotamise kava põhineb ühenduse sekkumisvarudest pärit toodete jaotamisel ja ajutiselt ka turult toiduainete ostmisel.
Ühise põllumajanduspoliitika järjestikused reformid ja tootjahindade soodus areng on viinud nii sekkumisvarude kui ka toiduainete valiku järkjärgulisele vähendamisele.
Järelikult peaks turult ostmised muutuma lisaks sekkumisvarudele abikava toiduainetega varustamise pidevaks allikaks , eelistades kohapeal toodetud värskeid toiduaineid .
Selgitus
Toiduabi jaotamise kavas tuleks erilist tähelepanu pöörata enim puudustkannatavatele isikutele jaotatavate toiduainete kvaliteedile.
Sellest tulenebki nõudmine osta tervislikke värskeid toiduaineid kohalikelt turgudelt, mis aitab kaasa toidu säästvale tootmisele, töötlemisele, jaotamisele ja tarbimisele.
Muudatusettepanek
6
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – lõige 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 1
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
1.
Sekkumisvarudest pärit tooted tehakse kättesaadavaks või toidukaubad ostetakse turult selleks , et neid saaks liikmesriikide määratud organisatsioonide kaudu jaotada ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele.
Toidukaupu ostetakse turult üksnes juhul, kui toiduabi jaotamise kava jaoks sobivad sekkumisvarud ei ole kättesaadavad.
1.
Sekkumisvarudest pärit tooted tehakse kättesaadavaks või ühenduse päritolu toidukaubad ostetakse turult , eelistades kohapeal toodetud värskeid toiduaineid , nii et neid saaks liikmesriikide määratud organisatsioonide kaudu jaotada ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele.
Muudatusettepanek
7
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 7 – esimene lõik
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
7.
Ühendus kaasrahastab abikava abikõlblikke kulusid .
7.
Abikava rahastamisel tuleb ainult 40% osa ühenduse eraldisest täiendada liikmesriikide osamaksetega .
Selgitus
En los últimos años la Unión Europea ha invertido en torno a 300 millones de euros para ayuda alimentaria, dotación que ha sido íntegramente financiada por el presupuesto comunitario.
Para el próximo año la Comisión prevé, sin embargo, un presupuesto de 500 millones de euros.
Las organizaciones caritativas temen que la propuesta de la Comisión de cofinanciar la totalidad del programa obstaculice su aplicación en algunos Estados miembros.
La enmienda del ponente pretende, por lo tanto, garantizar la continuidad de las acciones emprendidas en el pasado, limitando la co-financiación al 40 % de la dotación comunitaria, porcentaje que equivale actualmente al aumento en 200 millones de euros previsto por la Comisión para el 2009.
Muudatusettepanek
8
Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt
Artikkel 2 – punkt 1
Määrus (EÜ) nr 1234/2007
Artikkel 27 – lõige 7 – teine lõik – sissejuhatav osa
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Ühenduse kaasrahastamise määr ei ületa:
Ühenduse kaasrahastamise määr meetmete puhul, mille kogurahastamine moodustab kuni 40% ühenduse eraldisest, ei ületa :
Selgitus
En los últimos años la Unión Europea ha invertido en torno a 300 millones de euros para ayuda alimentaria, dotación que ha sido íntegramente financiada por el presupuesto comunitario.
Para el próximo año la Comisión prevé, sin embargo, un presupuesto de 500 millones de euros.
Las organizaciones caritativas temen que la propuesta de la Comisión de cofinanciar la totalidad del programa obstaculice su aplicación en algunos Estados miembros.
La enmienda del ponente pretende, por lo tanto, garantizar la continuidad de las acciones emprendidas en el pasado, limitando la co-financiación al 40 % de la dotación comunitaria, porcentaje que equivale actualmente al aumento en 200 millones de euros previsto por la Comisión para el 2009.
MENETLUS
Pealkiri
Toiduabi jaotamine ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele (ühise turukorralduse ühtse määruse muutmine)
Viited
KOM(2008)0563 – C6-0353/2008 – 2008/0183(CNS)
Vastutav komisjon
AGRI
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
REGI
21.10.2008
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Florencio Luque Aguilar
2.12.2008
Arutamine parlamendikomisjonis
20.1.2009
Vastuvõtmise kuupäev
12.2.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
41
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Rolf Berend, Victor Boştinaru, Wolfgang Bulfon, Giorgio Carollo, Bairbre de Brún, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Monica Giuntini, Ambroise Guellec, Gábor Harangozó, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Jamila Madeira, Iosif Matula, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Giovanni Robusti, Wojciech Roszkowski, Bernard Soulage, Catherine Stihler, Margie Sudre,Oldřich Vlasák
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Emanuel Jardim Fernandes, Stanisław Jałowiecki, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Christa Prets, Flaviu Călin Rus, Richard Seeber, László Surján, Iuliu Winkler
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Sepp Kusstatscher, Toine Manders
MENETLUS
Pealkiri
Toiduabi jaotamine enim puudustkannatavatele isikutele (ühise turukorralduse ühtse määruse muutmine)
Viited
KOM(2008)0563 – C6-0353/2008 – 2008/0183(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
15.10.2008
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
AGRI
21.10.2008
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
21.10.2008
CONT
21.10.2008
REGI
21.10.2008
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
BUDG
5.11.2008
CONT
4.11.2008
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Czesław Adam Siekierski
6.10.2008
Arutamine parlamendikomisjonis
10.11.2008
19.1.2009
17.2.2009
Vastuvõtmise kuupäev
17.2.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
29
7
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Vincenzo Aita, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Giovanna Corda, Joseph Daul, Albert Deß, Carmen Fraga Estévez, Lutz Goepel, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Esther Herranz García, Lily Jacobs, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Vincenzo Lavarra, Stéphane Le Foll, Véronique Mathieu, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, James Nicholson, María Isabel Salinas García, Sebastiano Sanzarello, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Alyn Smith, Petya Stavreva, Donato Tommaso Veraldi
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Katerina Batzeli, Esther De Lange, Ilda Figueiredo, Wiesław Stefan Kuc, Roselyne Lefrançois, Astrid Lulling, Catherine Neris, Maria Petre, Markus Pieper, Struan Stevenson
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Hélène Goudin, Mieczysław Edmund Janowski
