1.9.2010 B7-0487/2010 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK suuliselt vastatava küsimuse B7‑0452/2010 alusel
vastavalt kodukorra artikli 115 lõikele 5
Jordani jõe olukord, eelkõige alamjooksu piirkonnas
Kyriacos Triantaphyllides
,
Nikolaos Chountis
,
Patrick Le Hyaric
,
Willy Meyer
fraktsiooni GUE/NGL nimel
PE446.567v01-00 B7‑0487/2010 Euroopa Parlamendi resolutsioon Jordani jõe olukorra kohta, eelkõige alamjooksu piirkonnas
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida kohta;
– võttes arvesse Iisraeli Riigi ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel 1994. aastal sõlmitud rahulepingut;
– võttes arvesse Iisraeli ja Palestiina 1995. aasta vahelepingut Jordani Läänekalda ja Gaza sektori kohta (Oslo II leping) ja eelkõige selle III lisa artikleid 12 ja 40;
– võttes arvesse Ameerika Ühendriikide Senati 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni 387, milles senat väljendas muret Jordani jõe ja Surnumere olukorra halvenemise pärast ning avaldas heameelt koostöö üle palestiinlaste, iisraellaste ja jordaanlaste vahel;
– võttes arvesse 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemeremaade tippkohtumise ühisdeklaratsiooni;
– võttes arvesse soovitust Jordani jõe oru olukorra kohta, mille 14. märtsil 2010 esitas Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee ajutine energeetika-, keskkonna- ja veekomisjon;
– võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,
A. arvestades, et Jordani jõgi ja eelkõige Jordani jõe alamjooks on ülemaailmse tähendusega kultuurmaastik, millel on Lähis-Idas ning kaugemal suur ajalooline, sümboolne, usundiline, keskkonnaalane, põllumajanduslik ja majanduslik tähtsus;
B. arvestades, et väärkasutus on põhjustanud Jordani jõe tõsist reostumist; arvestades, et 98% Jordani jõe alamjooksu 1,3 miljardist kuupmeetrist loodusliku magevee aastasest voost on suunatud sisemaise ja põllumajandusliku veenõudluse rahuldamisele; arvestades, et praegu voolab Jordani jõe alamjooksu piirkonnas vaid puhastamata reovesi, kalakasvatuste äravool, soolane vesi ja põllumajanduslik äravool;
C. arvestades, et Jordani jõe alamjooksu bioloogilisest mitmekesisusest on mageveevarude ärasuunamise ja reostunud heitvete jõkke juhtimise tõttu kadunud 50%;
D. arvestades, et uued reoveepuhastusjaamad, mille eesmärk on kõrvaldada praegu Jordani jõe alamjooksu voolavad reostunud heitveed, peaksid kavandatult tööle hakkama 2011. aasta lõpus; arvestades, et kui Jordani jõe alamjooksule ei suunata mageveevarusid ajaks, mil reovee puhastusjaamad tööle hakkavad, kuivavad pikad jõelõigud tõenäoliselt 2011. aasta lõpuks;
E. arvestades, et Jordani jõe alamjooksu taaselustamiseks on vaja aastas vähemalt 400–600 miljonit kuupmeetrit vett;
F. arvestades, et Surnumere ökosüsteem on maailmas ainulaadne; arvestades, et Jordani jõgi on peamine Surnumerre suubuv jõgi ning Jordani jõe alamjooksu voo järsk vähenemine on peamine põhjus, miks Surnumere veetase on pidevalt alanenud ja Surnumere pindala on vähem kui 50 aasta jooksul 1/3 võrra vähenenud;
G. arvestades, et Punase mere ja Surnumere vahelise veeülekande kontseptsiooni alusel on tehtud ettepanek ehitada kanal Punasest merest Surnumereni, et aidata Surnumerd taaselustada ja tagada elektri ja joogivee olemasolu iisraellastele, jordaanlastele ja palestiinlastele; arvestades, et sellel projektil võivad olla piirkonna ainulaadsetele looduslikele tingimustele tõsised tagajärjed; arvestades, et Maailmapank töötab sellel eesmärgil välja nii teostatavusuuringut kui ka keskkonna- ja sotsiaalset hinnangut;
H. arvestades, et Iisraeli Riigi ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelises rahulepingus omistasid pooled suurt tähtsust Jordani oru piirkonna terviklikule arendamisele ja leppisid kokku koostöös ühistel piirialadel, et saavutada Jordani jõe ökoloogiline taaselustamine ja nii Jordani jõe kui ka Surnumere veevarude keskkonnakaitse;
I. arvestades, et Iisraeli Riigi ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel sõlmitud rahulepingust hoolimata on palestiinlased välja jäetud Läänekaldal Jordani jõe alamjooksu ääres loodud Iisraeli turvaalast, mida praegu ebaseaduslikult asustavad Iisraeli asunikud, kes harivad maad veega, millele on õigus palestiinlastel;
J. arvestades, et Jordani jõe alamjooksu päästmiseks tehtud pingutuste tulemusena on sündinud koostöö Iisraeli, Jordaania ja Palestiina seaduslikult rajatud kogukondade vahel, kelle veeprobleemid on erineval määral sarnased; arvestades, et aktiivne koostöö asjaomaste riikide ja okupeeritud territooriumide valitsuste, kohalike kogukondade ja kodanikuühiskonna vahel võib aidata oluliselt kaasa rahu tagamisele selles piirkonnas;
K. arvestades, et Palestiina elanikkonnal Läänekaldal on tõsised veeprobleemid; arvestades, et piisavad veevarud on üks peamine eeltingimus tulevase Palestiina riigi elujõulisuse tagamiseks ning Iisraeli Riigi julgeoleku oluline aspekt;
L. arvestades, et ELi rahalised vahendid on aidanud kaasa Jordani jõe alamjooksu keskkonnaprobleemide leevendamisele;
M. arvestades, et Prantsusmaal Pariisis 13. oktoobril 2008 toimunud konverentsil „Vesi rahu nimel, rahu vee nimel” kutsus Prantsusmaa endine president Jacques Chirac üles looma Jordani jõe vesikonna algatuse, kuhu oleksid kaasatud kõik jõeäärsed riigid, ning et samal konverentsil väljendas Palestiina peaminister Salam Fayyad heameelt president Chiraci üleskutse üle luua kõiki jõeäärseid riike kaasav kogu jõe vesikonda hõlmav algatus ja pidas seda ainsaks lahenduseks,
1. juhib tähelepanu Jordani jõe ja eelkõige Jordani jõe alamjooksu olukorra halvenemisele ja väljendab sellega seoses sügavat muret;
2. kutsub jõeäärseid riike üles taaselustama Jordani jõge ning töötama selleks välja ja rakendama poliitikat, mis keskenduks käegakatsutavatele tulemustele sisemaise ja põllumajandusliku veenõudluse rahuldamisel, veekaitsele ning reo- ja põllumajandus- ja tööstusheitvee majandamisele, ning tagaks, et Jordani jõe alamjooksu jookseks sisse piisav kogus magevett;
3. kutsub kõigi Jordani jõe vesikonna äärsete riikide valitsusi üles tegema Jordani jõe alamjooksu päästmiseks koostööd ning nõuab tungivalt, et nad looksid Euroopa Liidu toetusel Jordani jõe vesikonna komisjoni, millest saaks kolmepoolne koostööfoorum, mis oleks avatud ka teistele jõeäärsetele riikidele, kes kõik osalevad hetkel Vahemere Liidu algatuses;
4. palub Iisraelil ja Jordaanial täielikult täita kohustusi, mis nad on võtnud rahulepingus ja mis puudutavad Jordani jõe taaselustamist ning selle jõe ja Surnumere veevarude kaitset;
5. võtab teadmiseks Iisraeli keskkonnaministeeriumi algatuse töötada välja Jordani jõe alamjooksu maastikuarengu üldkava; palub Jordaania valitsusel ja Palestiina omavalitsusel teha sarnaseid algatusi, mille eesmärk on võtta vastu nende territooriumilt läbi voolava jõe osade taaselustamise üldkava, tingimusel et Iisrael annab Palestiina omavalitsusele loa juurdepääsuks Jordani jõe alamjooksule vastavalt asjakohastele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele ja rahvusvahelisele õigusele; märgib, et sellised üldkavad võiksid olla aluseks laiaulatuslikule piirkondlikule Jordani jõe alamjooksu taaselustamise ja kaitsmise kavale; võtab teadmiseks Palestiina omavalitsuse kava ehitada okupeeritud Läänekaldal asuvate Palestiina jõeäärsete alade niisutamiseks 1955. aasta Johnstoni kavas visandatud Lääne Ghori kanal;
6. tuletab meelde, et Punase mere ja Surnumere vahelises veeülekande kontseptsioonis ei käsitleta Jordani jõe olukorra halvenemist;
7. märgib, et Jordani jõe alamjooksu piirkonna taaselustamise ja sealse ainulaadse looduskeskkonna säilitamise jätkusuutlik lahendus saab põhineda ainult terviklikul lähenemisel arendamisele, mis hõlmab majandus-, keskkonna-, energia- ja turismiprojekte;
8. tunneb heameelt, et Jordani jõe alamjooksu piirkonnas, eelkõige Iisraelis, kasutatakse järjest kaasaegsemaid veemajandusmeetodeid ja –tehnoloogiaid, ning ergutab kõiki selle piirkonna osapooli, sealhulgas Palestiina omavalitsust, neid meetodeid ja tehnoloogiaid üle võtma; kutsub rahvusvahelist üldsust, sealhulgas Euroopa Liitu, üles suurendama pingutusi nimetatud valdkondade projektidele edasise rahalise ja tehnilise abi andmisel;
9. palub nõukogul, komisjonil ja ELi liikmesriikidel asetada Jordani jõe olukorrale oma kahe- ja mitmepoolsetes suhetes jõeäärsete riikidega rohkem rõhku ning jätkata diplomaatiliste pingutuste tegemist, rahalise ja tehnilise abi andmist Palestiina asustuse taastamiseks Läänekalda jõeäärsetes piirkondades, Jordani jõe ja eelkõige selle alamjooksu taaselustamiseks, kaasa arvatud Vahemere Liidu algatuse raames;
10. tunneb heameelt Iisraeli, Jordaania ja Palestiina nende kohalike kogukondade vahelise koostöö üle, kellel on Jordani jõe alamjooksu piirkonnas samad veeprobleemid, ning toonitab veel kord, kui tähtis on usalduse loomine, et tagada Lähis-Idas õiglane ja kestev rahu; tunneb ka heameelt valitsusväliste organisatsioonide, sealhulgas organisatsiooni Friends of the Earth Middle East aktiivse rolli üle Jordani jõe päästmise püüdlustes, ning palub rahvusvahelisel üldsusel, sealhulgas Euroopa Liidul, jätkata nende tegevuse toetamist;
11. rõhutab veel kord, et veemajanduse küsimus ja eelkõige vee õiglane jaotamine, kus austatakse võrdselt kõigi piirkonnas elavate inimeste vajadusi, on kestva ja stabiilse rahu tagamisel Lähis-Idas kriitilise tähtsusega, ning toonitab vajadust töötada selle piirkonna veeprobleemide lahendamiseks välja kõikehõlmav strateegia;
12. nõuab tungivalt, et Iisrael tagaks läänekaldal elavatele palestiinlastele parema juurdepääsu veevarudele vastavalt nende õigustele Oslo II lepingu ja rahvusvahelise õiguse kohaselt, vähendades selleks ka halduspiiranguid, ning edendaks paremate veemajandamismeetodite ja –tehnoloogiate, sealhulgas reoveepuhastuse kasutamist piirkonnas;
13. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Lähis-Ida neliku eriesindajale, Knessetile ja Iisraeli valitsusele, Jordaania parlamendile ja valitsusele, Liibanoni parlamendile ja valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina Seadusandlikule Nõukogule ning Süüria parlamendile ja valitsusele.
