(Eesti) naise paradoksid: taibukas, tragi, tõrjutu, töötu?
Naiste õigused / Võrdsed võimalused
Eesti
2010-03-19 - 10:53
Räägime naistest, võrdsuset ja vägivallast.
2010.aasta on nimetatud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks.
Sellega seose korraldas EP Infobüroo Eestis maakondliku ümarlaua, et paarikümne Pärnumaa ettevõtliku naisega leida vastuseid probleemidele, mis kimbutavad igapäeva- ja tööelus naisi üle Euroopa.
Vaesusest, vägivallast, tõrjutusest, tööpuudusest ja nende mõjust Eestis ning Euroopas debateerisid endine Euroopa Parlamendi liige Marianne MIKKO ning TÜ Pärnu Kolledži õppejõud Valter PARVE.
Kuhu kaovad naised teel direktori kabinetti?
"Naised on haritud ja tööturul meestega võrdselt väljas ent koju toovad paraku vähem raha," arutles Mikko ja esitas vastuse saamiseks kaks intrigeerivat küsimus : esiteks, miks naised niimoodi teha lasevad; teiseks, miks mehed niimoodi teevad.
Küsimus väärikusest ja eneseväärikusest on Eestis vähe edenenud.
Kui teatud kultuurides, sageli Aasia riikides, on kindlad põhimõtted (näiteks, vanemaid tuleb austada) loomulikud ja loomuomased puht ajaloolis-kultuurilistel põhjustel, siis Eestis ja laiemalt Ida-Euroopas on viimasel ajal juurdunud lausa rõhutatud arusaam, et särava tuleviku saab keha, mitte peaga (töötades).
Soome ja Rootsiga võrreldes on Eesti silmitsi probleemidega, mis viivad meid Põhjala riikidega kõrvutades ajas tagasi eelmise sajandi seitsmekümnendatesse aastatesse.
Reaalsus on aga nii "vanades" kui "uutes" Euroopa Liidu riikides see, et n aisi kohtab juhiametis endiselt vähe, ehkki viimastel aastatel on jäänud mulje, et nad on meestega võrdsemaks muutunud.
Inglismaal on vaid 12% firmasid, mille juhatuses on naisi.
20-aastase tippjuhi karjääriga Reet Wisemanni arvates on üks põhjus selles, et kuna reeglina on juhtpositsioonidel mehed, siis ei söanda naised nende kui mentorite poole pöörduda ja nad unustatakse sageli ära.
Teine põhjus on see, et naised ei räägi endast nii palju kui mehed.
Nad on palju tagasihoidlikumad ja ei paista seetõttu nii silma – see omakorda tekitab mõtte, et ju ma siis ei ole piisavalt hea, et juhiks saada.
Seega nad ei proovigi üldse juhikohta saada.
Lisaks kõigele on paljudel naistel veel üks täiskohaga töö, kodune majapidamine ja pere.
Naiste karjäärile aitaks kaasa see, kui tõsta nende enesekindlust ning õpetada neile, kuidas meeskolleegidega paremaid suhteid luua.
Naistevastane vägivald ja sooline võrdsus
"Rahvusvaheliste raportite andmeid kõrvutades on ilmne, et Eestit saab soolise võrdõiguslikkuse küsimustes võrrelda pigem Aasia ja Aafrikaga kui Euroopaga," andsid esinejad karmi hinnangu.
Kutsed EPIO ümarlauale läksid võrdselt nii meestele kui naistele kuid kohale tuli 98% naisi ning 2% mehi.
"Meie ümaralauale tulnute kompositsioon demonstreerib selgelt, et hoiakuliselt ei ole teema Eestis tähtis, " tegid esinejad järelduse.
Kui Eestis on naiste vastase vägivalla teema "maandunud pehmelt" perevägivallaks, siis näiteks Hispaanias on see väivallaga seotud laiem ja äärmiselt tõsine teema.
"Kui ametialaste valikute või edutamise aluseks ei ole enam kompetentsus, vaid miski muu, siis see on Eesti, kus mina ei taha olla," ütles Tartu Ülikooli Pärnu Kolledzi õppejõud Valter Parve, kes oli ümarlaua kaasesineja.
Tema hinnangul lasub vastutus hoiakute kujundamise eest kõigil ühiskonna liikmetel kuid oluline roll on seejuures koolil.
Inimene saab mõjutusi koolilt, kodust ja meediast ning soorollide kujundamisel ja mõistmisel on nendel kolmel mõjuväljal eriti jõuline eeskuju.
Valter Parve arutles laiemalt kodu ja koduse kasvatuse mõjust lastele ja esitas retoorilise küsimuse, et kas me mitte juba kodus ei "vormista" poistest väikseid pirtsakaid printse.
Väiksena on nad vahel isegi toredad, kuid 40. aastane pirtsakas prints on tüütu.
Piirideta jõnglased saavad edasiseks eluks vaid jultumist juurde ning pubeka verbaalne avalik ülbitsemine kasvab märkamatult nn kohtingu-vägivallaks ja sealt edasi perevägivallaks.
"Me peame oma poisse ja tüdrukuid kasvatama nii, et neil ei läheks suureks saades kunagi vaja turvapaiku," rõhutas Parve.
Eesti enda soolise võrdõiguslikkuse komisjon
Sarnaselt teiste Euroopa riikidega on ka Eestis ametis soolise võrdõiguslikkuse volinik.
Paraku on tema portfell pungil erinevatest teemadest ja mõistetavalt ei ole sellisel juhul võimalik põhjalikult tegeleda keerulise probleemi eri aspektidega .
Seni, kuni meie vestlusringid on 99%-liselt naistevahelised, jäävad nad tasemele, kus kõik mõistavad kõiki.
On erimeelsusi, kuid üldjoontes jagame samu arusaamu.
Kui aga mees adresseerib teemat - ühiskonnas peab olema harmoonia! - siis sellel on märksa suurem mõjujõud, hindas Mikko.
Ta arvas, et abi võiks olla ka Eesti enda soolise võrdõiguslikkuse komisjonist.
20100223IPR69393 Reet Wisemann, Direktor Valter Parve, "Vaata mind, vaata mind", Pärnu Postimees 04/03/2010
ET
1
PHOTO
20100319PHT70946.jpg
ET
2
LINK
http://director.ee/artikkel/1637
ET
3
LINK
http://www.parnupostimees.ee/?id=232483
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
