P6_TA(2006)0020
Säästva arengu keskkonnaaspektid
A6-0383/2005
Euroopa Parlamendi resolutsioon säästva arengu keskkonnaaspektide kohta (2005/2051(INI ))
Euroopa Parlament,
−
võttes arvesse oma 31. mai 2001. aasta resolutsiooni keskkonnapoliitika ja säästva arengu kohta: Euroopa Ülemkogu Göteborgi kohtumise ettevalmistamine EÜT C 47 E, 21.2.2002, lk.
223.
;
−
võttes arvesse oma 28. veebruari 2002. aasta resolutsiooni säästva arengu strateegia kohta seoses Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisega EÜT C 293 E, 28.11.2002, lk.
84.
;
−
võttes arvesse oma 16. mai 2002. aasta resolutsioone seoses 2002. aasta säästva arengu teemalise ülemaailmse tippkohtumise ettevalmistamisega ELT C 180 E, 31.7.2003, lk.
507 ja 517.
;
−
võttes arvesse komisjoni töödokumenti "Keskkonnakaalutluste integreerimine teistesse poliitikavaldkondadesse – Cardiffi protsessi kokkuvõte" ( KOM(2004)0394 );
−
võttes arvesse komisjoni teatist "2005. aasta kokkuvõte ELi säästva arengu strateegiast: esialgne hinnang ja tulevikusuunad" ( KOM(2005)0037 );
−
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu Göteborgi (15.–16. juuni 2001), Barcelona (15.–16. märts 2002) ja Brüsseli (16.–17. juuni 2005) kohtumiste järeldusi;
−
võttes arvesse uuendatud Lissaboni strateegiat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 22.–23. märtsi 2005. aasta kohtumisel;
−
võttes arvesse komisjoni strateegilisi eesmärke 2005–2009 "Heaolu, solidaarsus ja turvalisus"( KOM(2005)0012 );
−
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsust nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.
ja selle poliitilisi strateegiaid;
−
võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
−
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust ( A6-0383/2005 );
A.
A arvestades, et Johannesburgi tippkohtumisel 2002. aasta septembris määratleti viis põhivaldkonda, milles tuleb saavutada konkreetseid tulemusi: tervishoid, energeetika, põllumajandus ja bioloogiline mitmekesisus, ökosüsteemide majandamine, vesi ja reovee puhastamine;
B.
arvestades, et 1992. aasta Rio ning 2002. aasta Johannesburgi tippkohtumisel võetud kohustustest hoolimata ei ole allakirjutanud riigid võtnud vajalikke meetmeid, et muuta praegust ressursside üleekspluateerimise ning looduskeskkonna saastamise, loodusvarade vähenemise ja kliimamuutuste arengusuunda, mis on selle läbikukkumise kõige silmatorkavamateks elementideks;
C.
arvestades, et 1990. aastatest alates on kliimakatastroofide hulk Euroopas üle kahe korra suurenenud, ning et ilmselt jätkub kliima soojenemine, mille mõju kohta meie majanduse elujõulisusele, ökosüsteemile ja inimeste tervisele on üha rohkem ja käegakatsutavamaid tõendeid;
D.
arvestades, et vaja on kasvu uut määratlust, mis põhineks loodusvarade vastutustundlikul ja tõhusal kasutamisel ning tootmis- ja tarbimisviiside muutmisel;
E.
arvestades, et säästev areng on põlvkondade, aga ka põhja- ja lõunamaade solidaarsuse küsimus ning et Euroopa Liit on sunnitud tegema arengupoliitilise valiku, mis võimaldaks arengumaade elanikkonnale ligipääsu paremale elule, hoides samas planeedi keskkonda;
1.
tunneb heameelt, et komisjon esitab eelnevalt võetud kohustusest tulenevalt säästva arengu strateegia hinnangu; suhtub pooldavalt säästva arengu juhtpõhimõtetesse, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2005. aasta juunis; nõuab, et komisjon võtaks tarvitusele kõik abinõud, et strateegia vaadataks nendest juhtpõhimõtetest lähtudes võimalikult kiiresti läbi ning et nõukogu eesistujamaa Austria võtaks tarvitusele vajalikud meetmed, et vastu võtta läbivaadatud strateegia 2006. aasta esimese poolaasta jooksul;
2.
avaldab kahetsust, et säästva arengu strateegia läbivaatamist ei korraldatud koos Lissaboni strateegia vahearuande läbivaatamisega; soovib, et läbivaadatud säästva arengu strateegiast saaks Euroopa pikaajaline strateegia, et Euroopa määraks kindlaks parima poliitilise projekti, mille abil suudetakse saavutada säästva maailma eesmärgid 50 aasta jooksul, ning et liidu muud keskmise tähtajaga poliitilised protsessid, näiteks Lissaboni strateegia, oleksid selle pikaajalise strateegiaga kooskõlas;
3.
rõhutab piiratud majandusressursside valguses vajadust mõlema strateegia järelevalvementluse ning identse, tõhusa ja süstemaatilise läbivaatamise järele;
4.
avaldab kahetsust, et enamik komisjoni teatise teises osas sisalduvaid suundi ei vasta teatise esimeses osas toodud vajalike väljakutsete ulatusele; rõhutab teatavate suundade ebapiisavust, eriti mittesäästvate arengusuundade vastase võitluse osas;
Mittesäästvate arengusuundade süvenemine
5.
nõustub komisjoni tõdemusega, et mittesäästvad arengusuunad on süvenenud loodusvarade kuritarvitamise ja saastamise, bioloogilise mitmekesisuse hävimise, kliimamuutuste süvenemise, kuid samuti ebavõrdsuse ja vaesuse, samuti riigivõla kogunemise osas nii Euroopa Liidus kui kolmandates riikides;
6.
toetab komisjoni nõudmist püstitada eesmärgid võitluseks nimetatud negatiivsete suundumustega; keskpika eesmärgina peaks kesksel kohal olema Euroopa põhiseaduse lepingus püstitatud nõue taotleda "Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul […], kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel"; on arvamusel, et sellest kõrgemast eesmärgist peab tuletama konkreetsed vahe-eesmärgid;
7.
arvab, et säästva arengu strateegia peab võimaldama niisuguste meetmete kohaldamist, mis on kohandatud kohaliku arengu nõudmistega ning territooriumiga seotud piirangutega;
Kliimamuutused, transport, puhas energia ja energiatarbimise kontroll
8.
tõdeb, et vaatamata õigusaktidele, mille Euroopa Liit on vastu võtnud atmosfääri saastamise ja kasvuhoonegaaside vähendamiseks, ning liidu tehnikaalastele edusammudele selles valdkonnas, valitseb oht, et Euroopa Liit ei saavuta Kyoto protokolli eesmärke 2012. aastaks, sest puuduvad sobivad meetmed, mis peataksid teeliikluse kasvu;
9.
tunneb muret ka lennuliikluse ja selle sektori saasteainete suure ja kiire kasvu üle; kui kiiresti ei võeta meetmeid, langevad ohtu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kiiresti meetmed selleks, et vähendada lennunduse kliimamõju, luues ajavahemikuks 2008–2012 lennundussektori heitkogustega kauplemise pilootsüsteemi, mis hõlmab kõiki Euroopa Liidu lennujaamadesse saabuvaid ja neist väljuvaid lende, ning nõuab samaaegset vahendite loomist kõikide lennuliiklusest tulenevate kliimamõjudega tegelemiseks;
10.
kutsub komisjoni ja nõukogu üles suurendama pingutusi ja kohandama olemasolevaid õigusakte uusimate teaduslike teadmiste põhjal, samuti näitama lahendusi, et saavutada õhusaaste olulist vähendamist ja kasvuhoonegaaside heite vähendamist ELis 30% võrra 2020. aastaks ja 80% võrra 2050. aastaks 1990. aastaga võrreldes, ühiste, kuid diferentseeritud kohustuste abil, kuna viimased uuringud on kinnitanud, et kliimamuutuste leevendamine nõuab heite tugevamat vähenemist Euroopas ja maailmas;
11.
toetab komisjoni ettepanekut viia suur osa teetranspordist üle keskkonnasõbralikumatele transpordiliikidele; kutsub komisjoni, nõukogu eri koosseise ja Euroopa Ülemkogu üles võtma kiiresti tarvitusele meetmeid, et viia erinevate transpordiliikide osakaal 1998. aasta tasemele hiljemalt 2010. aastaks ja hoida seda taset; leiab üldisemas plaanis, et keskkonnasõbralikum liikluspoliitika nõuab poliitika põhjalikku muutust;
12.
kahetseb, et loodusvarade kasutamine Euroopas ületab läbiviidud uuringute kohaselt praegu rohkem kui kahekordselt bioloogilise võimsuse, mis tähendab, et Euroopa omastab ebaproportsionaalselt suure osa olemasolevatest looduslikest maa- ja mereressurssidest;
13.
avaldab kahetsust, et enamik liikmesriike on oma energiatarbimises ikka väga sõltuvad fossiilkütusest ja tuumaenergiast; toetab keskmise tähtajaga ja pikaajalisi eesmärke taastuva ja puhta energia valdkonnas; kahetseb, et komisjon võttis tagasi ettepaneku võtta vastu nõukogu direktiiv, mis käsitleb võimalust kohaldada alandatud aktsiisimäära biokütuseid sisaldavatele teatud mineraalõlidele ja biokütustele, samal ajal kui Euroopa Parlament toetas neid meetmeid;
14.
tervitab komisjoni kavatsust esitada biomassi tegevuskava, et õhutada biokütuste kasutamist fossiilse energia asemel; palub komisjonil esitada meetmeid, mis võimaldaksid lahendusi bioenergeetiliste kultuuride arendamiseks Euroopa Liidus;
Loodusvarade majandamine
15.
tunnistab, et Euroopa Liidu veekaitse ja -majanduse poliitika head küljed edenevad aeglaselt ja osaliselt ning ilmnevad rohkem keskmises ja pikaajalises perspektiivis; kutsub kõiki liikmesriike, eriti Lääne- ja Lõuna-Euroopa liikmesriike ning asjassepuutuvaid sektoreid, eriti põllumajandus- ja turismisektorit, võtma meetmeid, et vähendada veetarbimist ja tagada veega varustamine erinevaks inimtegevuseks; pöördub nõukogu ja komisjoni poole palvega jätkata vajalikke jõupingutusi vee ja saastega seotud valdkondades (nitraadid, pestitsiidid, ohtlikud ja bioakumuleeruvad ained ning sisesekretsiooni talitlust häirivad ained);
16.
ergutab Euroopa Liitu saavutama ambitsioonikat eesmärki pidurdada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse hävimine Euroopas ja maailmas; kahetseb, et nii Euroopa kui rahvusvahelisel tasemel vastu võetud otsused ja meetmed ei võimalda seda eesmärki ettenähtud ajaks saavutada ning mitmeid looma- ja taimeliike ähvardab väljasuremine; nõuab seetõttu komisjonilt, et see esitaks uue ambitsioonika Euroopa tegevuskava, mis oleks ühtne ning vajalikul määral rahastatud, et täita nii Euroopa Liidu kui kolmandate riikide ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja taastamise eesmärgid; arvab, et on vaja teha veel rohkem, et integreerida bioloogilise mitmekesisuse kaitse täielikult kõikidesse Euroopa Liidu asjaomastesse poliitikavaldkondadesse, eelkõige põllumajandusse, regionaalarengusse, kalandusse ja arengusse; palub nõukogul ja komisjonil hoolitseda selle eest, et Natura 2000 võrgustlikule eraldataks piisavad vahendid; kutsub lisaks komisjoni üles pakkuma veekeskkonna jaoks välja õigusvahendi, mille eeskuju oleks Natura 2000;
17.
palub Euroopa Liidul ja liikmesriikidel kaasata vastavalt Johannesburgis ja muu Euroopa poliitika raames kindlaksmääratud põhimõtetele säästvasse arengusse tuttavliku keskkonna moodustavate ja sageli rikkuste allikaks olevate looduskeskkonna ning maastiku-, linna- ja ajalooliste ressursside säilitamine;
18.
kahetseb, et jäätmete, eriti pakendite kogumaht on suurenenud; nõuab komisjonilt, et jäätmeid puudutav poliitiline strateegia sisaldaks uusi sätteid, mille eesmärk on jäätmete tootmise keskmise tähtajaga ja pikaajaline vähendamine juba nende tekitamise algetapis;
Maa kasutamine
19.
nõuab, et linnapiirkondade laiendamisel ja infrastruktuuride (teed, raudteed, sadamad, lennuväljad, kanalid, gaasijuhtmed, naftajuhtmed jne) parandamisel kaitstaks haritavat maad, metsi ja kaitsealasid; palub komisjonil, kui too seda vajalikuks peab, tugevdada kehtivaid õigusakte, et tagada keskkonnamõjude optimeerimine, üleeuroopaliste võrkude elujõulisus ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamise eesmärgi saavutamine 2010. aastaks;
20.
palub komisjonil lisada ühenduse keskkonnameetmetesse pinnase kaitse; juhib veel kord tähelepanu pinnase halvenemise igasuguse protsessi lõppfaasile, st viljatuks muutumisele, mis puudutab suuri liidu piirkondi ja mille tagajärjed vaesusele, bioloogilise mitmekesisuse kadumisele, vee kvaliteedile ja kliimamuutustele on ilmsed; tuletab meelde põhirolli, mis metsadel on pinnase kinnistamisel, erosiooni vältimisel, süsinikdioksiidi sidumisel ja üleujutuste ärahoidmisel;
21.
toetab komisjoni ettepanekut pakkuda välja linnakeskkonna poliitiline strateegia, mille eesmärk peab olema tõsta linnapiirkondade kvaliteeti, et tagada Euroopa kodanikele terve elukeskkond, eriti mis puudutab linnapiirkondade õhu kvaliteeti; leiab, et selles küsimuses on kolm esmatähtsat valdkonda: puhast või vähem saastavat tehnoloogiat kasutava ühistranspordi arendamine, säästva ja kõrge keskkonnakvaliteediga ehituse edendamine ning säästev linnaplaneerimine, et takistada muu hulgas majanduslikku ja ühiskondlikku eraldumist ning roheliste linnapiirkondade vähenemist;
22.
tõdeb, et hoolimata võetud kohustustest ei ole Euroopa Liit ikka veel saavutanud majanduskasvu ja loodusvarade ekspluateerimise eraldamise eesmärki; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid meetmete ja õigusaktide kohta, mille eesmärk on 2010. aastaks neljakordistada ja 2025. aastaks kümnekordistada ressursside ja energia kasutamise tõhusus tootmises ja tarbimises;
23.
rõhutab, et loodusvarade haruldaseks muutumine, saastamine ning üha keerulisem juurdepääs loodusvaradele ja toorainele kujutab endast ohtu bioloogilisele mitmekesisusele ning nende tulemuseks on hindade tõus, mille ulatus destabiliseerib suuremal või vähemal määral Euroopa Liidu ja kolmandate riikide majandus- ja sotsiaalsüsteeme, ning konfliktiohu suurenemine; sellest tulenevalt märgib kahetsusega komisjoni ja Euroopa Liidu olukorra kõrgusel olevate vastuste puudumist;
Rahvatervis
24.
avaldab kahetsust lõhe üle hinnangutel põhinevate tervisele avalduvate keskkonna halvenemise mõjude ja nende meetmete tagasihoidlikkuse vahel, mida komisjon oma Euroopa 2004.–2010. aasta tegevuskava raames keskkonna ja tervise huvides välja pakub ( KOM(2004)0416 ); leiab, et selline suundumus ei vasta tegelikule säästva arengu poliitikale, mille eesmärk on vähendada terviseohte ning tagada meie sotsiaal- ja tervisekindlustussüsteemi elujõulisus;
25.
tervitab rahuldustundega REACHi ettepanekut, mille eesmärk on parandada tervishoidu ja keskkonda, säilitades samas konkurentsivõime ning soosides Euroopa keemiatööstuse uuenduslikkust; soovib komisjoni esialgse ettepanekuga sarnase õigusakti vastuvõtmist; soovib, et uue, 1. jaanuariks 2007 kavandatava süsteemi jõustumine ei viibiks;
Rahvusvaheline külg
26.
nõuab liikmesriikidelt, et nad laiendaksid veel enam arengumaade võlgade kustutamist; leiab, et keskkonnakaitsemeetmed ja mehhanismid, millega minna üle keskkonnasõbralikule tehnoloogiale, peavad kaasnema võlgade kustutamise programmiga;
27.
palub Euroopa Liidul täita kohustusi, mis ta on võtnud erinevate rahvusvaheliste konventsioonidega ning teha vajalikud algatused, et erinevad riigid ja rahvusvaheline ühendus täidaksid kohustusi, mis võeti hiljutistel ülemaailmsetel säästva arengu strateegiaga otseselt või kaudselt seotud läbirääkimistel (Kyoto, Monterrey, Doha, Johannesburg);
28.
rõhutab, et uuendatud strateegia peab selgelt kinnitama, et ta võtab oma eesmärgiks Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) reformimise, allutades kaubanduse säästva arengu eesmärkidele, rahvusvahelistele keskkonna säilitamise kohustustele ja rahvusvaheliste sotsiaalvaldkonda puudutavate konventsioonide austamisele, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kehtestatud eeskirjad; kutsub Euroopa Liitu üles töötama ettevaatuspõhimõtte tunnustamise ning läbipaistva kohaldamise nimel WTOs;
29.
tervitab Montréali konverentsil saavutatud tulemusi, mida märkis kõikide poolte, sealhulgas Ameerika Ühendriikide ühinemine kliimamuutuste vastase võitlusega; tuletab sellegipoolest meelde, et asjassepuutuvas valdkonnas tuleb veel teha rida edusamme; kutsub üles riike, kes ei ole seda veel teinud, eriti Ameerika Ühendriike, ratifitseerima Kyoto protokolli, millel on edaspidi seaduse jõud;
30.
nõuab, et poliitilises plaanis tunnustataks mõju, mida Euroopa Liit avaldab maailma ressursside tarbimisele – teisisõnu tema "ökoloogilist pitserit" –, sest Euroopa Liit ehk 7% maailma rahvastikust põhjustab sõltumatute uuringute järgi 17% nõudmisest, mis mõjutab inimkonna koguressursse;
31.
nõuab, et Euroopa Liidu säästva arengu strateegia välismõõde oleks üldine raamistik, mis tagab kõikide nende ühenduse poliitikavaldkondade ühtluse, millel võib olla tagajärgi keskkonnaressurssidele ja Euroopa Liidu partnerriikide säästva arengu poliitikale; nõuab lisaks, et see strateegia sisaldaks nende vahendite spetsiifilist hindamist, millega Euroopa Liidu poliitika võib aidata arengumaadel saavutada oma millenniumi arengueesmärke 2015. aastaks;
32.
tervitab komisjoni ettepanekut, mis käsitleb Euroopa Liidu järgmist keskkonna ja loodusressursside valdkonna poliitilist programmi, mis peaks puudutama kõiki Euroopa Liidu partnerriike (Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument ning Euroopa arengu- ja majanduskoostöö instrument), et algatused, mis on seotud säästva arengu strateegia välismõõtmetega, saaks lõimida järgmisesse, 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi;
33.
rõhutab, et vaesuse ja keskkonna vahel on tugev seos, kusjuures kõige vaesemad on sageli keskkonnaolude halvenemise esimesed ohvrid; tõdeb, et vaesuse vähendamiseks tehtud pingutused, põhiliselt majanduskasvu abil, ei arvesta sageli vajadust integreerida keskkonnakaalutlused vaesusevastase võitluse alasesse poliitikasse; soovitab seega võtta spetsiifilisi algatusi, et uurida sidemeid vaesuse ja keskkonna vahel poliitika ja programmide raames, ning märgib samas, et tuleb teha lõpp seosele majanduskasvu ja keskkonna halvenemise vahel, edendades säästvat tarbimist ja tootmist, et tegeleda pakkumise ja nõudmise probleemide lahendamisega arengumaades;
34.
kutsub liikmesriike ja Euroopa Liitu üles edendama rahvusvahelistes institutsioonides, eelkõige ÜROs ressursside, eriti vee tunnustamist maailma üldkasutatavate väärtustena;
Tegutsemisvahendite loomine
35.
tunneb heameelt, et Euroopa Liidu eesistujariik Ühendkuningriik teatas Cardiffi protsessi taaskäivitamisest; kutsub nõukogu üles võtma komisjoni abiga tegelikud meetmed, millega keskkonna säilitamine integreeritaks teistesse poliitikavaldkondadesse;
36.
rõhutab, kui oluline on säästva arengu mõiste integreerimine kõigisse ühenduse poliitikavaldkondadesse, millega tegeldakse riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning ettevõtjate ja valitsusväliste assotsiatsioonide ja organisatsioonide poolt ka eratasandil;
37.
meenutab, et Ålborgi harta tegi linnadest säästva arengu võtmetegelased; Euroopa Liidu keskkonnaalaste saavutuste parandamiseks tuleb julgustada säästvat ja ühtlast linnahaldust ning muuta üldiseks heade tavade kasutamine kohalikul tasandil eelkõige tänu linnadevahelistele vahetusvõrkudele;
38.
tunneb heameelt, et komisjon on hinnanud kõigi oma otsuste ja õigusloomega seotud ettepanekute mõju; nõuab komisjonilt selle mehhanismi keskkonna- ja ühiskondliku aspekti tugevdamist ja edasist paremini arvessevõtmist; tuletab meelde, et see mehhanism aitab teha poliitilisi otsuseid, kuid ei saa ega tohi neid mingil juhul asendada;
39.
tunneb heameelt, et komisjon ja Eurostat võtsid vastu ligikaudu 150 näitajat ning nende alajaotuse kolme tasandisse, et hinnata säästva arengu strateegia elluviimist ja seatud eesmärkide järk-järgulist saavutamist; kutsub komisjoni ja Eurostati üles neid näitajaid korrapäraselt hindama ja vajaduse korral kohandama, et oleks võimalik probleemide ja keskkonna muutumist paremini arvestada; nõuab, et komisjon tagaks suurema arvestamise keskkonnaga nende neljateistkümne näitaja loetelus, mille abil hinnatakse Lissaboni strateegia edusamme; arvab, et see loetelu peaks sisaldama ka bioloogilise mitmekesisuse näitajat;
Stimuleerimine turuvahendite abil
40.
võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku täiendada traditsioonilisi reguleerivaid vahendeid turupõhiste vahenditega, näiteks kulude arvessevõtmine, keskkonnamaksud, subsiidiumid, heitkogustega kauplemise skeemid;
41.
toetab komisjoni taotlust, mille eesmärk on, et turuhinnad kajastaksid majandustegevuse tegelikke kulusid, eriti keskkonnakulusid, et muuta tootmis- ja tarbimismudeleid; leiab, et selle saavutamiseks tuleb võtta ning kiiresti kohaldada meetmeid autotranspordi sektoris, et anda eelisseisund ühistranspordivahendite kasutamisele;
42.
toonitab asjaolu, et selliste sammude juures tuleb arvesse võtta kõigi sissetulekuid ning leida tasakaal vajaduste rahuldamise, põhivabaduste ja -õiguste ning keskkonnakvaliteedi vahel;
43.
nõuab tungivalt, et komisjon toetuks oma tulevastes ettepanekutes Euroopa Parlamendi 8. septembri 2005. aasta resolutsioonile Euroopa säästva turismi uute perspektiivide ja uute väljakutsete kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0335 .
;
44.
rõhutab, et Euroopa subsiidiumide ja abi andmise tingimused, eriti ühtse põllumajanduspoliitika valdkonnas, peavad aitama anda konkreetsemat kuju säästva arengu poliitikale; palub tungivalt teha nii kiiresti kui võimalik lõpp kõikidele mittesäästvate tegevuste subsiidiumidele, eelkõige energia ja põllumajanduse valdkonnas;
45.
märgib, et pinnase ja haritava maa erosiooni ja viljakuse vähenemise suurenemine seab tõsisesse ohtu meie võime tagada kaaskodanike varustamine toiduga; palub seetõttu teha ühtse põllumajanduspoliitika uue reformi raames ettepanek harimisviiside taastasakaalustamiseks ning võtta arvesse teistes riikides selles valdkonnas tehtud katseid; arvab, et geneetiliselt muundatud taimed ja organismid ei ole praegu rahuldav vastus probleemidele, mis tulenevad kemikaalide kasutamisest põllumajanduses;
46.
toetab keskkonnamaksude sisseseadmist liikmesriikide tasemel; rõhutab, et koos teiste turuvahenditega on need saaste vähendamise eduka poliitika jaoks hädavajalik vahend;
47.
rõhutab, et turupõhised vahendid võiksid luua ka tõelisi võimalusi keskkonnakaitse valdkonnas; rõhutab sellegipoolest, et nimetatud vahendid on vajalikud, kuid ebapiisavad saaste vähendamise ja keskkonnakaitse alase poliitika teostamiseks; kutsub komisjoni üles töötama välja sihtotstarbelisi ettepanekuid;
48.
palub komisjoni tunnustada, õhutada ja toetada nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides ning rahvusvahelistes organisatsioonides uute säästlikumate majandusmeetodite arengut, milleks on sotsiaalne ja solidaarne majandus ning õiglane kaubandus;
Uuendused
49.
nõustub komisjoni ettepanekuga investeerida keskkonnasõbralikuma tehnoloogia uuendamisse, kuna teaduslikud ja tehnilised uuringud peavad arvestama keskkonna ja ühiskonna probleemidega; avaldab siiski kahetsust, et komisjon ei maini uute keskkonnatehnoloogiate arengu toetamiseks tehtavate investeeringute osakaalu sisemajanduse kogutoodangus;
50.
nõuab, et seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi rakendataks selliselt, et säästev areng leiaks üha rohkemates valdkondades kandepinda ning aitaks kaasa kvaliteetsete töökohtade loomisele;
51.
rõhutab, et uuendused keskkonnatehnoloogia sektoris on säästva arengu olulised käivitajad keskkonna valdkonnas; märgib keskkonnatehnoloogia piiratust ja vajadust võtta meetmeid, mille eesmärk on muuta tootmis-, ringlemis- ja tarbimisharjumusi, et seista silmitsi keskkonnast tulenevate väljakutsetega;
52.
kutsub Euroopa Liitu üles tugevdama jõupingutusi ja tegema otsuseid, et liidust saaks ressursside ja energia kasutamisel maailma kõige ökonoomsem majandus; rõhutab, et niisuguste eesmärkide saavutamine teeks võimalikuks suurema sõltumatuse ja turvalisuse ressursside ning energiaga varustamise alal, samuti seose kaotamise majanduskasvu ja loodusressursside kasutamise vahelt;
Säästva arengu põhimõtete kohaldamine
53.
53 tuletab meelde, et põhimõte "saastaja maksab" ja ettevaatuspõhimõte tuleb kinnitada avalikku poliitikat toetavateks regulatiivseteks aluspõhimõteteks tervishoiu, toiduohutuse, tarbija- ja keskkonnakaitse valdkonnas;
54.
kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaaluma põhjalikumalt asendatavuse põhimõtet, mis võib endast kujutada uute, keskkonna- ja tervisesõbralikumate tehnoloogiate alaste teadusuuringute ja arengu stimuleerimise valdkonnas võimsat liikumapanevat jõudu;
Kodanike ja ettevõtjate teavitamine ja kaasamine
55.
leiab, et keskkonnakaitse eeldab ühtaegu nii teavitamist, teadvustamist kui harimist; on seisukohal, et strateegia peab olema läbipaistva, Euroopa kodanikke kaasava protsessi tulemus ning selleks on vaja täielikult ellu viia keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsioon ELT L 124, 17.5.2005, lk 4.
;
56.
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama keskkonnahariduse arendamist ning tegema sellest iseseisva põhihariduse ning looma täiskasvanutele suunatud programme nende teavitamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks;
57.
nõuab ootuste täitmist, mis on seotud kogu töövõimelise elanikkonna – olenemata vanusest ja soost – hõivamisega tööturul, eelkõige elukestva õppe realiseerimise kaudu, et edendada sel moel kõiki meetmeid säästva arengu strateegia raames;
58.
kutsub üles arendama elukestvat õpet, mis võtaks kutsehariduse valdkonnas rohkem arvesse tehnika ja tootmisviiside arengu perspektiivi; toonitab, et see on kõigi töötajate, eriti palgatöötajate jaoks oluline võimalus, mille abil omandada uusi tehnoloogiaid ning mille käigus kohaneda areneva tööturuga;
59.
rõhutab, et sotsiaalkaitsesüsteemide säästvat rahastamist on võimalik tagada üksnes põlvkondadevahelise suurema solidaarsusega; rõhutab, et on eriliselt tähtis kasvatada kodanikke vastutustundlikuks sotsiaalsetes ja keskkonnaküsimustes; nõuab tööjõukulutuste vähendamist liikmesriikide maksusüsteemides; nõuab liikmesriikidevahelist suuremat koordineerimist, et vähendada sotsiaalset tõrjutust, tagada paremini Euroopa kõigi kodanike sotsiaalne kaitse ning kehtestada kõikjal kõrged ja ühtsed ökoloogilised normid;
Poliitilised strateegiad
60.
rõõmustab, et esimesi poliitilisi strateegiaid on nüüd lõpuks tutvustatud; palub komisjonil tagada, et kõik väljakuulutatud poliitilised strateegiad võetaks vastu nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 2006. aasta suveks;
61.
märgib rahuldustundega ära mitmesuguste ühenduse õigusaktide vastuvõtmise ja läbivaatamise, eriti keskkonnakaitse valdkonnas; leiab, et suur hulk õigusaktidest, eriti ühtse põllumajanduspoliitika ja kalanduspoliitika reform ei arvesta piisavalt säästva arengu eesmärke ja soodustavad ikka veel intensiivseid tootmisviise;
62.
palub komisjonil teha oma säästva arengu strateegia läbivaatamise ettepaneku raames nõudlikumaid ettepanekuid nimetatud strateegia järelevalve valdkonnas; rõhutab, et läbivaadatud strateegiat tuleb igal aastal hinnata, nagu otsustati Euroopa Ülemkogu Göteborgi kohtumisel 2001. aastal; nõuab, et vahepeal ja vajadusel võidaks seda hindamist täiendada meetmete ja ettepanekutega, mille eesmärk on saavutada algselt püstitatud eesmärgid; tervitab Euroopa Parlamendi kaasamist sellesse hindamisse;
Lõppjäreldused
63.
tunneb heameelt komisjoni tahte üle võtta mitmesuguseid meetmeid säästva arengu toetuseks; märgib samas kahetsusega, et väljakuulutatud kavatsuste ja poliitiliste ettepanekute vahel on lõhe; leiab, et keskkonnaseisundi halvenemise tõttu ei tohi säästva arengu strateegia muutmise prioriteedid seisneda peamiselt kooskõlastavates ja teadmiste suurendamise meetmetes, vaid selgete ettepanekute tegemises keskmise tähtajaga ja pikaajaliste tegevuste ja eesmärkide, vahendite ja kontrollsüsteemi, seire ja korrapäraste hindamiste kohta;
64.
on kindlalt veendunud, et säästev areng kujutab endast Euroopa Liidu jaoks põhilist ja olulist vahendit, mis soodustab majanduslikku ja ühiskondlikku progressi, parandab kodanike elukvaliteeti ja elatustaset ning võimaldab luua inimeste suurema sõltumatuse teenistuses oleva uue poliitilise kontseptsiooni;
65.
kutsub üles 2007–2013. aasta finantsperspektiivis arvestama piisava hulga vahenditega, et töötada erinevatel tasanditel vastu mittesäästvatele suundumustele nagu vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja ühiskonna vananemise tagajärjed; rõhutab, et säästev areng peab seepärast olema ELi kõigi poliitikavaldkondade juhtpõhimõte; soovitab, et nimetatud finantsperspektiiv näeks ette piisavad rahalised vahendid täieliku tööhõive ja sotsiaalse integratsiooni toetamiseks ning vaesuse likvideerimiseks ja sotsiaalse, territoriaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse tugevdamiseks;
66.
ei saa jätta rõhutamata, et läbivaadatud strateegia eeldab tõelist muutust ennekõike meie tootmis- ja tarbimisviisides ning majandustegevuse eesmärkide üle mõtlemises;
67.
peab vajalikuks tuletada meelde, et tegevusetusel on üha suurem hind ja tagajärjed ning see muudab Euroopa Liidu ühiskondliku progressi, tervishoiu ja keskkonnakaitse alaste eesmärkide teostamise ja saavutamise veelgi raskemaks ning kujutab endast tulevaste põlvkondade jaoks väljakannatamatut võlga;
68.
nõuab, et temaga konsulteeritaks ametlikult komisjoni ettepaneku asjus, mis käsitleb säästva arengu strateegia läbivaatamist kohe selle avaldamisest peale;
o
o o
69.
teeb presidendile ülesandeks edastada resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
