17.9.2008
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
komisjoni avalduse alusel
vastavalt kodukorra artiklile 33
Esitaja(d): Brian Crowley, Cristiana Muscardini, Adam Bielan, Guntars Krasts, Gintaras Didžiokas, Roberta Angelilli, Ryszard Czarnecki, Konrad Szymański, Mario Borghezio, Hanna Foltyn-Kubicka ja Janusz Wojciechowski
fraktsiooni UEN nimel
Komisjoni 2009. aasta õigusloome- ja tööprogramm
Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 2009. aasta õigusloome- ja tööprogrammi kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2004. aasta resolutsiooni Barroso juhitava Euroopa Komisjoni strateegiliste poliitiliste suundumuste kohta;
–
võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia kohta;
–
võttes arvesse 26. mai 2005. aasta raamkokkulepet Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete kohta ning sellega seoses loodud struktureeritud dialoogi;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 33,
A.
arvestades, et komisjoni 2009. aasta õigusloome- ja tööprogramm peaks näitama Euroopa Liidu suutlikkust leida ühised lahendused sisemiste ja üleilmsete ühiste väljakutsetega tegelemiseks;
B.
arvestades, et Euroopa avaliku poliitikaga saab ja peab aitama kodanikke, et nad suudaksid ühiskonna kiiret muutumist ette näha ja sellele reageerida;
C.
arvestades, et komisjon on Euroopa projekti keskmes olevale kodanikule suure rolli omistanud, muu hulgas elukvaliteedi parandamisega Euroopas ja parema tervishoiu edendamisega liikmesriikides;
D.
arvestades, et tänapäevase ühtse turu rakendamine ja väljakujundamine, mis hõlmab ikka veel eksisteerivate tõkete kõrvaldamist inimeste, teenuste ja töötajate vaba liikumise teelt, on Euroopa ülemaailmse konkurentsivõime suurendamise jaoks ülioluline;
E.
arvestades, et julgeolek, õiglus, turvalisus ja kodanike kaitsmine Euroopas on Euroopa Liidu püstitatud eesmärgid, mida komisjon toetab oma 2009. aasta tööprogrammis;
F.
arvestades, et majanduskasv ja tööhõive ning nende kaudu loodavad võimalused peavad olema komisjoni Euroopa tegevuskava keskmes, sest nad on majandusliku heaolu, sotsiaalse õigluse ja säästva arengu olulised tingimused ning peamised kriteeriumid, mille põhjal kodanikud otsustavad, kas Euroopa Liit on andnud tulemusi nende igapäevaelus;
G.
arvestades. et järk-järguline põllumajanduse otsetoetuste juurutamine jätkub liikmesriikidele, kes ühinesid liiduga 2004. aastal, ning viimases etapis suurendatakse seda 50 %lt 60 %le, ning arvestades, et liikmesriikidele, kes ühinesid 2007. aastal, suurendatakse otsetoetusi 30 %lt 35 %le;
H.
arvestades, et energiat ning eelkõige taastuvaid energiaallikaid tuleb pidada strateegiliseks valdkonnaks Euroopa Liidu tuleviku jaoks, kui me tahame ohjata kliimamuutust ja tagada toorainete varustuskindlus;
I.
arvestades, et komisjoni üks suuremaid väljakutseid on anda Euroopale vahendid rahu ja stabiilsuse tagamiseks maailmas ning eelkõige oma piiridel, samuti toimetulekuks globaliseerumisega ning konkurentsivõime tagamiseks maailmamajanduses, mis on radikaalselt muutunud viimaste aastate jooksul ja kuhu on lisandunud uued olulised osalejad;
J.
arvestades, et Euroopa Liit peaks kohandama oma olemasolevad rahalised vahendid oma poliitiliste prioriteetidega, tagades seejuures Euroopa õigusaktide kvaliteedi ja tulemuslikkuse;
K.
arvestades, et mitmekeelsus ja sellega seonduvalt kultuurilise mitmekesisuse edendamine peaksid olema laienenud Euroopa Liidu kultuuripoliitika üheks nurgakiviks;
L.
arvestades kavandatavate ELi õigusaktide suhtes teostatava igakülgse ja sõltumatu hinnangu andmise ülimat tähtsust;
M.
pidades meeles, et toetust Euroopa Liidule õõnestavad kõige enam halva juhtimise, ebakompetentsuse ja pettuse juhtumid,
1.
kutsub komisjoni üles tegema vahet teostatava arvu strateegiliste algatuste (mis komisjon on kohustunud tegema 2009. aastal) ja prioriteetsete algatuste pikema nimekirja vahel, mis võimaluse korral tehakse selle ajakava raames; usub, et selline eristamine muudab õigusloome- ja tööprogrammi selgemaks ja usaldusväärsemaks ning aitab esitada ja vastu võtta ühtset õigusloomealast tegevuskava tulevaks aastaks;
2009. aasta prioriteedid
Majanduskasv ja tööhõive
Uurimis- ja arendustegevus
2.
tervitab komisjoni avaldust, et „teadmistepõhine ühiskond on majanduskasvu ja tööhõive strateegia nurgakivi”; on seisukohal, et Lissaboni strateegia ambitsioonikate eesmärkide saavutamine nõuab uut lähenemisviisi teaduse arendamiseks ja edendamiseks, eelkõige kõrgtehnoloogia, hariduse, koolituse, innovatsiooni ja elukestvae õppe vallas; on veendunud, et korralikud investeeringud teadmistesse suudavad luua jõukama majanduse, mis aitaks meil võidelda selliste probleemidega nagu vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja töötus ning suudaks tagada töötajate parema kaitse;
3.
rõhutab raskusi, mis võivad ette tulla noortel seoses majandusliku ja sotsiaalse integratsiooniga pärast haridustee lõpetamist ja tööturule sisenemisel, ja on seisukohal, et vaja on erimeetmeid rahuldamaks puuetega inimeste vajadusi ning tegelemaks noorte tööpuudusega, rakendades selleks koolitust ja arendades ettevõtlusvaimu;
4.
märgib ära komisjoni jõupingutused, et täita Lissaboni strateegias ette nähtud tööhõive määra eesmärgid; ergutab komisjoni jätkama ühise lähenemisviisi väljatöötamist, et leida tasakaal tööhõive paindlikkuse ja kindlustatuse vahel, mis suudaks ühelt poolt edendada suuremat paindlikkust tööturul ja teiselt poolt töötajate kindlustatust, mis võib olla vajalik, et saavutada paremaid majandustulemusi;
5.
nõuab, et komisjon töötaks välja ühise lähenemisviisi demograafilistest muutustest tingitud väljakutsete suhtes; usub, et parim moodus nendele väljakutsetele vastamiseks on välja töötada asjakohane poliitika, mis toetab perekonda ning meetmeid töö- ja pereelu vajaduste sobitamiseks; kutsub seepärast komisjoni üles looma raamistikku parimate tavade vahetamiseks selles valdkonnas;
Siseturg
7.
rõhutab, kui oluline on ühtse turu täieliku potentsiaali ärakasutamine, töötades selleks välja ühtse turu strateegia aastateks 2007–2014; soovitab seda täiendada, töötades välja rakenduskava teenuste direktiivi jaoks;
8.
toetab komisjoni määratletud kahte prioriteeti selles valdkonnas, nimelt äriühinguõiguse eeskirjade kaasaegset, paindlikku paketti, mis vähendab bürokraatiat, tagades seejuures ettevõtte usaldusväärse üldjuhtimise, ning Euroopa intellektuaalomandi õiguste reformi, mis edendab innovatsiooni ning tuleb kasuks neile, kes on innovaatilised;
9.
on seisukohal, et omavahel konkureerivad maksusüsteemid võivad ühtsel turul koos eksisteerida ning nad on väärtuslikuks vahendiks, et edendada kasulikke mõjusid tarbijatele ja ettevõtetele;
Põllumajandus
10.
nõuab tungivalt, et komisjon juurutaks tegevuskava, mille eesmärk on tagada võrdse arengu võimalused ELis seoses ühise põllumajanduspoliitika muutmisega;
11.
kutsub komisjoni üles loomade toiduks kloonimist ELis keelustama;
12.
kutsub komisjoni üles kontrollima oma halduspoliitikat, mis on suunatud põllumajandustootmise piiramisele ELis;
13.
rõhutab, et maaelu arengu poliitika peaks olema otsustav tegur põllumajandussektori konkurentsivõime ja keskkonnaalase säästvuse parandamisel ning tööhõive ja majanduskasvu suurendamisel sellega seotud majandusvaldkondades;
14.
nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks noorte talupidajate haridusele, koolitusvõrgustikele ja vahetusprogrammidele suunatud vahendeid ning tugevdaks maaelu arengu programmis sisalduvaid noortele talupidajatele mõeldud poliitikavahendeid;
15.
palub komisjonil rakendamise, suurte kulude ja tõendamata kasuga seotud probleemide tõttu läbi vaadata 31. detsembriks 2009 kavandatud lammaste elektroonilise identifitseerimissüsteemi kasutuselevõtt;
16.
kutsub komisjoni üles võtma kasutusele kohustuslikku ELi lambalihatoodete märgistamise reguleerimise süsteemi, millel oleks Euroopa Liidu logo, et võimaldada tarbijatel eristada ELi tooteid kolmandate riikide toodetest; süsteem oleks tagatud hulga kriteeriumidega, kaasa arvatud farmi kindlustuskava ja päritoluriigi tähis, mis tagab tarbijate täieliku teadlikkuse ostetava toote päritolukohast; süsteem peab olema kavandatud nii, et välditakse olemasolevate tootearenduse märgistussüsteemide kahjustamist liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil;
17.
kutsub komisjoni üles suurendama praegust ELi toiduainete müügiedendamise aastaeelarvet, mis 2008. aasta jaoks on hinnanguliselt 45 miljonit eurot, ja rahastama ELi lambaliha selleks määratud vahenditest ning muutma, lihtsustama ja kiirendama eelarve juhtimist käsitlevaid praktilisi eeskirju, et lambalihatooted saaksid eelarvest piisavalt vahendeid;
Säästev areng Euroopas
18.
tervitab komisjoni algatust muuta Euroopa transport energia- ja keskkonnasäästlikuks, ergutades keskkonnahoidlikkust transpordisektoris; rõhutab, et vaja on ühitada rida vastastikku toetavaid ja korrigeerivaid poliitilisi meetmeid, et leida õige tasakaal säästva liikuvuse, transpordisektori majandusliku olulisuse ja keskkonnaalaste aspektide vahel;
19.
rõhutab, et meretranspordi osatähtsust Euroopa majandussüsteemis tervikuna tuleks suurendada, ning tervitab seepärast ELi uut ühtset merenduspoliitikat käsitlevat tegevuskava, mille komisjon võttis vastu 2007. aastal, ning ootab selle tõhusat rakendamist, samuti järelevalvet ja aruandlust ning vajaduse korral halduskorra lihtsustamist antud valdkonnaga seotud algatuste kaudu, mis on määratletud 2008. aasta tööprogrammis;
20.
tervitab komisjoni esitatud algatust karmistada lennunduse ühiseid ohutuseeskirju ning edendada uusi tehnoloogiaid selles sektoris, muu hulgas parandades ATM ja SESAR süsteeme, et toetada säästvuse eesmärkide saavutamist;
21.
rõhutab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata reisijate õigustele, eriti reisijate kaitsele, kes sõidavad pikamaa bussiliinidel, samuti rongi- ja laevareisijatele;
22.
rõhutab vajadust kaitsta bioloogilist mitmekesisust inimtegevuse surve, reostuse, pinnase kvaliteedi halvenemise ja kliimamuutuse eest ning peab oluliseks lülitada bioloogiline mitmekesisus teistesse poliitikavaldkondadesse, nagu põllumajandus, pinnase kaitse ja biokütused; nõuab Euroopa tasandil selgete ja mõõdetavate eesmärkide seadmist, mis võimaldavad jälgida olukorda, ning nõuab kiirete ja konkreetsete meetmete võtmist, et täita ELi eesmärk peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine aastaks 2010;
23.
kinnitab energia strateegilist tähtsust ELi tuleviku jaoks; on sellega seoses seisukohal, et komisjoni algatused energiaturu liberaliseerimiseks aitavad kaasa tõhusa ja konkurentsivõimelise energiaturu loomisele;
24.
on seisukohal, et vaja on teha vahet elektrienergia turu ja gaasituru arendamisel, sest gaasiturul takistab liberaliseerimist äärmiselt monopolistlik süsteem, mis suuresti sõltub kolmandate riikide tarnetest;
25.
kiidab heaks komisjoni ettepaneku võtta vastu meetmete pakett, mille eesmärk on taastuvate energiaallikate kasutamise ergutamine Euroopa Liidus; kutsub liikmesriike üles alustama selle rakendamist 2009. aastal;
26.
kutsub liikmesriike üles rakendama komisjoni poolt vastu võetud tegevuskava, et parandada energiaturgu, kiirendada uute tehnoloogiate juurutamist, mitmekesistada ja kindlustada tarneid, kontrollida nõudlust ja edendada energiatõhusust, eelkõige parandades selleks riiklike energiapoliitikate kooskõlastust;
Ühtne lähenemisviis rändele
27.
on seisukohal, et ränne ja sotsiaalne integratsioon on ühe ja sama mündi kaks poolt ning kujutavad endast põhilisi väljakutseid; sellega seoses toetab komisjoni algatusi Euroopa tasandil rändevoogude juhtimise, hariduse ja integratsioonipoliitika vallas, et luua majanduslikel eesmärkidel saabuvate sisserändajate, eelkõige oskustööliste jaoks selge ja kindel raamistik, milles täpsustatakse nende kohustusi ja õigusi;
28.
on seisukohal, et integratsiooni edu sõltub ka ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastastest tõhusatest meetmetest; sellega seoses toetab komisjoni tegevust kaitsta ELi välispiire ühiste vahenditega ning usub, et välispiiride amet suudab selles valdkonnas uue Euroopa seiresüsteemi abil etendada olulist rolli;
29.
tunneb heameelt komisjoni kohustuse üle kujundada ühine sisserändepoliitika ning rõhutab, et rändepoliitika Euroopa pakt peaks hõlmama nii ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise ja seadusliku rände juhtimise küsimusi kui ka sobivat integratsioonipoliitikat ELi pädevuses; juhib samuti tähelepanu vajadusele liikuda Euroopa varjupaigasüsteemi teise etappi koos Dublini II konventsiooni läbivaatamisega;
30.
kiidab heaks eesmärgi kujundada välja Euroopa ühine varjupaigapoliitika 2010. aastaks ning arvab, et seda on vaja täiendada EÜ direktiiviga ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel, et tagada rändevoogude parem juhtimine;
Kodanike esikohale seadmine
Tervishoid, võitlus diskrimineerimise vastu, sotsiaalsed aspektid, interneti areng
31.
rõhutab Euroopa Liidu juhtivat rahvusvahelist rolli keskkonnaküsimuste propageerimisel ning jagab seisukohta, et 2009. aastal tuleks jõupingutused suunata bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ja kliimamuutusele, kasutades selleks ka asjakohast energiapoliitikat, mis keskendub taastuvenergia osakaalu suurendamisele, energiasäästule ja energiatõhususele Euroopas; sellega seoses tervitab rohelist raamatut 2012. aasta järgse kliimamuutuse kohta, mis aitab kindlaks teha valdkonnad, kus on vaja võtta meetmeid;
32.
tervitab komisjoni ettepanekut seoses laste õiguste ja nende kaitsega; toetab komisjoni ettepanekut mitmeaastase ühenduse programmi kohta, mis käsitleb internetti ja muid sidetehnoloogiaid kasutavate laste kaitset, ning loodab, et seda rakendatakse alates 2009. aasta jaanuarist;
33.
on seisukohal, et lastekaitsega seoses tuleks alaealisi interneti ja uute tehnoloogiate kasutamisel kaitsta mõnede programmide sisu eest spetsiaalsete ja asjakohaste filtreerimissüsteemide abil; eritähelepanu tuleks pöörata romi lastele ja nende õigusele registreerida oma sünd, käia koolis ja kasutada tervishoiuteenuseid; nõuab ka tungivalt, et komisjon kiirendaks kadunud laste üleeuroopalise teabesüsteemi loomist;
34.
rõhutab, et piirikaitse koos paranenud politsei- ja õigusalase koostööga on samuti prioriteedid, ning rõhutab seetõttu vajadust tugevdada Frontexit ning kiirendada SIS II ja VISi täielikku rakendamist;
35.
nõuab, et komisjon kiirendaks 9. märtsil 2006. aastal keskkonna nõukogul vastuvõetud algatuste rakendamist, et tegelda veenappuse ja põua probleemidega;
36.
kutsub komisjoni üles tõsiselt uurima võimalusi, kuidas saaks EL kaasa aidata linnatranspordi parandamisele, mida kasutavad iga päev miljonid eurooplased; sellega seoses väljendab heameelt linna- ja suurlinnapiirkondade transporti käsitleva rohelise raamatu üle, kus tuleks määratleda väljakutsed ja võimalikud uued meetmed, sealhulgas varajased meetmed ja vastutusalad;
37.
kiidab heaks komisjoni poolt 2007. aasta veebruaris algatatud ühenduse strateegia aastateks 2007–2013 töötervishoiu ja tööohutuse kohta, milles rõhutatakse, kui olulised on sotsiaalpartnerite vahelised läbirääkimised, mis puudutavad vägivalla ja tagakiusamise ärahoidmist töökohal; sellega seoses kutsub komisjoni üles kontrollima selle strateegia tõhusust ning tõhusat ja viivitamatut ülevõtmist riiklikesse õigusaktidesse;
38.
tervitab komisjoni panust Euroopa tervishoiupoliitika kujundamisse eesmärgiga luua ühenduse raamistik ohutute, kvaliteetsete ja tõhusate tervishoiuteenuste tarvis kogu ELis;
39.
rõhutab asjaolu, et tõhus Euroopa tervishoiustrateegia nõuab tervishoiuteenistuste paremat koostööd, et tagada patsiendi ohutus olenemata sellest, kus tervishoiuteenust osutatakse, ning kõrvaldada ebakindlus seoses ühenduse õiguse kohaldamisega tervishoiuteenuste suhtes, pakkuda teavet elustiili muudatuste tagajärgede kohta ning tegelda väljakutsetega, mis on seotud hea tervisliku seisundiga vananeva elanikkonnaga;
40.
toetab komisjoni väga väärtuslikke algatusi, et tagada Euroopa kodanikele õigus tervishoiule ning kehtestada kõrged kvaliteedinõuded patsientide raviks; tervitab ettepanekut piiriülest tervishoidu käsitleva direktiivi kohta ja rõhutab selle ettepaneku rakendamise tähtsust paljude Euroopa kodanike jaoks;
41.
tunnistab Euroopa lisandväärtust võitluses ühenduse tasandil haruldasi haigusi põhjustavate tegurite vastu, kogemuste ja teabe vahetusel ning nõuab, et komisjon näeks selles ühte prioriteeti ja hõlbustaks haruldaste haiguste uurimise Euroopa poliitika väljatöötamist;
42.
on seisukohal, et diskrimineerimisvastase õiguskaitse laiendamine, nagu sätestatud direktiivis, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, on vastuolus subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; on arvamusel, et kuna diskrimineerimisvastased õigusaktid on olemas igas liikmesriigis, siis õigusraamistiku juurutamine sellise diskrimineerimise vastu võitlemiseks ühenduse tasandil ja võrdse kohtlemise põhimõtte jõustamine väljaspool tööhõivevaldkonda ei ole vajalikud;
Haridus
43.
on seisukohal, et komisjon peaks jätkuvalt juhtima kodanike tähelepanu kultuurilise mitmekesisuse tähtsusele ja sellest tulenevalt kultuuridevahelisele dialoogile laienenud Euroopa Liidus; on seisukohal, et kultuuridevahelist dialoogi tuleks tugevdada ka väljaspool Euroopa piire ning sellest peaks saama sild, mis võimaldab vastastikust mõistmist ja aitab seeläbi ära hoida või lahendada sotsiaalseid ja inimestevahelisi konflikte;
Kodanike julgeolek
44.
toetab seisukohta, et EL peab kodanike kaitsmiseks võitlema kuritegevuse ja vägivalla vastu ning selleks tuleb tagada seaduste täitmine ja kriminaaluurimine kõikjal ELis; sellega seonduvalt, kuna julgeolek on eurooplaste heaolu seisukohalt väga oluline, toetab ka meetmeid, mida komisjon soovib rakendada, et võidelda terrorismi vastu, terrorismi propaganda ja ekspertteabe (nt lõhkeained) edastamise vastu terroristlikel eesmärkidel, samuti küberkuritegevuse vastu kõigis selle vormides;
Euroopa kui ülemaailmne partner
45.
rõhutab, et Euroopa ja Venemaa vaheline partnerlus peab põhinema Euroopa koostöö põhireeglite austamisel; tervitab seetõttu Euroopa Ülemkogul väljendatud teravat hukkamõistu Venemaa Gruusia-vastasele sõjalisele tegevusele, sealhulgas Abhaasia ja Lõuna-Osseetia tunnustamisele Venemaa poolt;
46.
kutsub komisjoni üles oma Venemaa poliitikat läbi vaatama; toetab seetõttu Euroopa Ülemkogu otsust partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimised edasi lükata, kuni Venemaa on oma väed tõmmanud tagasi positsioonidele, kus nad olid enne 7. augustit 2008; märgib, et ELi ja Venemaa vahelise uue lepingu läbirääkimiste jätkumine ja viisalihtsustuslepingu rakendamine sõltub Venemaa tegevusest praeguse kriisi leevendamisel;
47.
nõuab komisjonilt ELi kriisireguleerimise ja ülesehitamise fondi loomist Gruusia jaoks, et anda olulist humanitaar- ja majandusabi, aidata pagulastel tagasi tulla ning taastada kodud ja energiainfrastruktuur ning tagada tugevam ELi poliitiline kohalolek riigis ja kogu piirkonnas; kutsub komisjoni üles kaasama Venemaad sellise fondi loomisesse;
48.
kutsub komisjoni üles esitama hinnangut hiljutise konflikti tagajärgede kohta ELi energiavarustusele ning suurendama pingutusi energialiikide- ja allikate mitmekesistamiseks; eeldab tugevat ELi poolehoidu Nabucco torujuhtmele ja kinnitab sellele veel kord oma toetust ning asub seisukohale, et nimetatud projekt peaks olema Euroopa Liidu prioriteet, millele antakse ELi eelarvest asjakohast eritoetust; kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi tõelise ühtse energiapoliitika vastuvõtmiseks;
49.
on seisukohal, et Euroopa naabruspoliitika on põhistrateegia suhetes liidu ida- ja lõunanaabritega, eeskätt Venemaa sõjalise tegevuse kontekstis Gruusia vastu; eeldab, et Euroopa naabruspoliitika hõlbustab rahul, stabiilsusel, julgeolekul, inimõiguste austamisel, demokraatial ja õigusriigil ning jõukusel põhineva ühise ala rajamist; rõhutab Euroopa naabruspoliitika tugevdamise tähtsust ja nõuab tungivalt, et komisjon pööraks erilist tähelepanu demokraatlikele väärtustele, kui vaatab läbi Euroopa naabruspoliitika olemasolevate tegevuskavade rakendamise edusammud ning uuendab lõppema hakkavaid tegevuskavu ja kokkuleppeid; juhib tähelepanu praegusele poliitilisele olukorrale Ukrainas ja Transnistrias julgeoleku seisukohast selles piirkonnas, millesse Venemaa sekkub järjest rohkem seal elavate Vene Föderatsiooni kodanike ja venelastest kaasmaalaste kaudu;
50.
kutsub komisjoni üles uurima, kuidas võiks Euroopa naabruspoliitikat edasi arendada ja tugevdada, eriti seoses viisavabaduse ja vabakaubanduse loomisega Euroopa Liidu ja selle naaberriikide vahel ning naaberriikide endi vahel, sealhulgas ELi osalemise tugevdamine Musta mere piirkonnas, tegelema Euroopa Parlamendi „EMP pluss” ettepaneku või Rootsi-Poola ettepanekuga ja kiirendama vabakaubanduspiirkonna loomist eriti Gruusia, Ukraina ja Moldova Vabariigi osas;
51.
tervitab hiljutist algatust „Barcelona protsess ja Vahemere Liit” ja vastavat komisjoni teatist, mis peaks andma uue hoo Euroopa Liidu ja tema Vahemere piirkonna partnerite vahelistele majanduslikele ja poliitilistele suhetele, tugevdades liidu lõunamõõdet; kutsub komisjoni üles etendama põhirolli selle protsessi tulevikus ning hoidma uue algatuse ja Barcelona tegevuskava vahel õiget seost;
52.
kordab oma üleskutset uue ja ulatusliku tõhustatud lepingu järele Ukrainaga, mis toimiks partnerlus- ja koostöölepingu järjena, ning rõhutab, et uus leping peaks sisaldama sätteid ühiste väärtuste kohta, tõhustatud koostöö kohta õiguse, vabaduse ja turvalisuse vallas ning üksikasjalikke sätteid energiaküsimuste ja koostöö kohta eri valdkondades, nagu transport ja keskkond;
53.
kutsub komisjoni üles viima läbirääkimised Ukrainaga lõpule 2009. aastal; on veendunud, et läbirääkimiste tulemuseks peaks olema assotsiatsioonilepingu sõlmimine, mis võimaldaks Ukrainal kasutada oma mehhanisme integratsiooni edasiseks süvendamiseks Euroopa Liiduga ja valmistada ette järgmised sammud Ukraina pürgimuste saavutamiseks Euroopa Liidu suunal, mille eesmärk on pikas perspektiivis ELi liikmelisus;
54.
mõistab teravalt hukka Valgevene režiimi – Euroopa viimase diktatuuri – opositsiooniliidrite meelevaldsed vahistamised, sõltumatu ajakirjanduse mahasurumise, rünnakud vähemuste, inimõiguste aktivistide ja usujuhtide vastu, vahistatute väärkohtlemise, kadumised, poliitilise tagakiusamise ning teised repressioonid, mis mõnitavad demokraatia ja õigusriigi aluspõhimõtteid;
55.
kutsub nõukogu ja komisjoni üles looma stipendiumi-, külastuste ja praktikaprogramm Valgevene valitsusvälistele organisatsioonidele ning inimõiguste ja vähemuste õiguste eest võitlevatele aktivistidele; rõhutab Valgevene elanikele kvaliteetse ja sõltumatu teabe edastamise tähtsust; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon annaksid rahalist abi sellistele vaba ringhäälingu algatustele nagu BELSAT TV, mida hetkel finantseerib üksnes Poola; kutsub Euroopa erakondi ja fraktsioone üles tihendama kontakte ja suurendama toetust Valgevene opositsioonile;
56.
rõhutab, et Atlandi-ülesed suhted peavad olema prioriteetse tähtsusega ja neid tuleks tihendada tugeva raamlepinguga; kinnitab, et ELil ja USA-l kui üleilmse tähtsusega jõududel lasub vastutus teha koostööd, et täita juhtrolli maailmas rahu ja stabiilsuse edendamisel, globaalsetele väljakutsetele vastamisel, maailmakaubanduse laienemise toetamisel ning demokraatia ja arengu edendamisel kogu maailmas;
57.
nõuab, et Euroopa Liit suurendaks oma poliitilist rolli maailmaasjades, et ta saaks anda suurema panuse rahu ja stabiilsuse tagamisse kogu maailmas, eriti teatavates olulistes piirkondades nagu Lähis-Ida, Kosovo, Pakistan ja Afganistan;
58.
on seisukohal, et neliku diplomaatiline tegevus, mille raames Euroopa Liit on suurim abiandja palestiinlastele, võib etendada Lähis-Idas olulist rolli, aidates kaasa Annapolise konverentsiga algatatud poliitilise protsessi sujumisele ja veendes seotud osapooli leppima kokku esmases dialoogis, et täita oma kohustusi vastavalt rahuplaanile (Road Map);
Laienemine
59.
rõhutab, et liidu laienemispoliitika peaks olema suunatud rahul, stabiilsusel, heaolul, demokraatial, inimõigustel ja õigusriigi põhimõtetel rajaneva ala laiendamisele Euroopas; toetab komisjoni seisukohta, et ELi laienemispoliitika peamised põhimõtted on kohustuste täitmise kindlustamine, tingimuste täitmine ja teavitustegevus;
60.
rõhutab, et liitumisläbirääkimised Horvaatiaga on liikumas otsustavasse etappi; loodab, et Horvaatia suurendatud püüdlused läbirääkimiseks ja ELi institutsioonide suurem toetus aitavad kaasa Horvaatia ELiga liitumise kohta lõpliku otsuse langetamisele enne järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi 2009. aastal, juhul kui kõik liitumistingimused on täidetud;
61.
kutsub komisjoni üles stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kaudu toetama ja kindlustama Lääne-Balkani riikide liikumist ELiga liitumise suunas; kutsub komisjoni üles toetama Kosovo kui iseseisva riigi arengut, eriti ühenduse vahendite kasutamise kaudu, ning toetama Kosovo reformiprotsessi;
62.
kutsub komisjoni üles arvestama avalikku arvamust ELi laienemise osas ja andma ELi kodanikele täielikku teavet sellest protsessist saadava kasu ja sellega seotud probleemide kohta;
63.
rõhutab ELi Läänemere strateegia vajalikkust; kiidab heaks raporti Põhjamõõtme Läänemere piirkonna strateegia kohta ning kutsub komisjoni üles esitama ELi Läänemere piirkonna strateegiat hiljemalt 2009. aasta juuniks;
Arengupoliitika
64.
kutsub komisjoni üles jätkama käimasolevaid läbirääkimisi majanduspartnerluse lepingute üle, et jõuda nende allkirjastamiseni eelistatavalt AKV riikide piirkondlike rühmadega või üksikute AKV riikidega, kes on valmis ja nõus seda sammu astuma; kinnitab oma veendumust, et majanduspartnerluse lepingud peavad olema vahendid, millega edendatakse säästvat arengut ja AKV riikide majandust ning toetatakse piirkondlikku integratsiooni, vaesuse vähendamist ja AKV riikide järkjärgulist integratsiooni maailmamajandusse;
65.
kutsub komisjoni üles tegema konkreetseid ettepanekuid aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kohta, mis võimaldaksid täita kohustuse 2015. aastaks, ning jätkama arengumaade pingutuste toetamist nimetatud eesmärkide poole püüdlemisel;
66.
nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepanekud lühiajaliste ja struktuurimeetmete kohta, millega antaks kohest abi kiiresti tõusvate toiduhindade all otseselt kannatavatele inimestele arengumaades ja välditaks praeguse toidukriisi kordumist;
67.
kinnitab oma valmisolekut rohkema ja paremini korraldatud abi andmise suhtes, mis põhineb tihedal kooskõlastamisel kõigi osaliste – rahastajate, abisaajate, valitsusväliste organisatsioonide jne – vahel, et abi oleks tõesti tulemuslik ning selle andmisel austataks inimõigusi ja sotsiaalset võrdsust, eesmärgiga suurendada võimalust saavutada põhieesmärk – vaesuse väljajuurimine arengukoostöö kaudu;
Kaubanduspoliitika
68.
mõistab teravalt hukka läbirääkimiste Doha vooru läbikukkumise 2008. aasta juulis Genfis; on veendunud, et WTO läbirääkimiste nurjumise kulud on suured; märgib, et Euroopa Liit pidas läbirääkimisi avatult ja heas usus ning töötas eduka lahenduse saavutamise nimel; kutsub komisjoni üles, et ta jätkaks reguleeritud mitmepoolse süsteemi edendamist ja püüaks läbirääkimisi uuesti alustada, kui asjakohased tingimused on täidetud;
69.
rõhutab konkurentsivõime meetmeid käsitleva komisjoni kava tähtsust, mis puudutab ELi tulevast kaubanduspoliitikat koos sellega seonduvate algatustega; on sellega seoses seisukohal, et ulatuslik uus Hiina ja India strateegia, üleilmne strateegia intellektuaalomandi õiguste kaitseks, ELi turulepääsu strateegia uuendamine, eelkõige VKEde jaoks, meetmete karmistamine piraatlusega võitlemiseks ja kahepoolsete vabakaubanduse kokkulepete uus programm, mida võib käsitleda mitmepoolse lähenemisviisi täiendava strateegilise vahendina, on eelolevatel kuudel selles raamistikus väga tõsised väljakutsed kaubanduspoliitika valdkonnas;
70.
on seisukohal, et kaubanduse kaitsemeetmete reformi üle, milles tuleks arvesse võtta uut olukorda maailmas, tuleks läbirääkimisi pidada WTO tasandil ning selle peaksid heaks kiitma ja kasutusele võtma kõik WTO suuremad liikmed; palub Euroopa Parlamendi kaasamist sellesse protsessi;
Horisontaalsed küsimused
71.
kutsub komisjoni üles jätkama jõupingutusi, et parandada uue finantsperspektiivi raames ELi rahastatavate uute programmide ja projektide kvaliteeti ning edendada nende usaldusväärset finantsjuhtimist ja võimalikult suurt tasuvust;
Parem õigusloome / poliitika rakendamine
72.
tervitab komisjoni algatust lihtsustada ja kaasajastada Euroopa regulatiivset raamistikku ning võtta tagasi menetluses olevad õigusaktid pärast asjakohast läbivaatamist; rõhutab sellega seoses vajadust kiirendada 2007. aastal alustatud õigusaktide lihtsustamise protsessi, mis võimaldaks 2012. aastaks vähendada halduskoormust 25% võrra;
73.
on teadlik sellest, et ELi poliitika väljatöötamine ja rakendamine sõltub liikmesriikide partnerlusest ja pühendumisest oma reformiprogrammide täitmisele; on siiski seisukohal, et komisjonil on keskne ülesanne aidata liikmesriike aktiivselt edendada ja arendada peamisi ELi poliitikavaldkondi; on seisukohal, et uuendatud Lissaboni strateegia on näide selle rolli kohta, mida komisjon võib etendada;
Mõju hindamine
74.
väljendab heameelt komisjoni kinnituse üle, et ta jätkab põhjaliku mõju hindamise läbiviimist kõigi õigusloomealaste meetmete suhtes (kaasa arvatud komiteemenetlus), mis on esitatud kas strateegiliste või prioriteetsete algatustena 2007. aastal;
75.
on veendunud, et mõju hindamise protsessi edukas kohaldamine on otsustava tähtsusega, et kehtestada Euroopa Liidus parema õigusloome kultuur, mille poole kõik selle institutsioonid püüdlevad; asub sellega seoses seisukohale, et mõju hindamise integratsioonis õigusloomeprotsessi on näha positiivseid tulemusi;
77.
tervitab komisjoni algatust võtta tagasi menetluses olevad õigusaktid; on siiski arvamusel, et parem õigusloome ei peaks kaasa tooma totaalse reguleerimatuse, vaid sellise reguleerimise, mis isegi siis, kui see on minimaalne, suudaks parandada Euroopa regulatiivse raamistiku kvaliteeti;
Seos poliitiliste prioriteetide ja eelarvevahendite vahel
78.
rõhutab tõsiasja, et pidades silmas Euroopa Liidu piiratud eelarvevahendeid võrreldes tema vajadustega, peaks komisjon olema eriti hoolikas finantsvahendite tõhusal kasutamisel, koondades paremini eelarvevahendeid ja inimressursse, nagu on nõutud parlamendi resolutsioonis komisjoni iga-aastase poliitilise strateegia kohta;
Lähendades Euroopa Liitu kodanikele
79.
kutsub komisjoni üles suurendama oma jõupingutusi, et suhelda Euroopa kodanikega ning selgitada Euroopa projekti, selleks et suurendada ELi nähtavust selles protsessis ja kaasata sellesse Euroopa Parlament; lisaks kutsub komisjoni üles tegema parlamendiga tihedat koostööd tegevusettepanekute vallas, mis põhinevad kommunikatsiooni käsitleval valgel raamatul;
80.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.
