Nõuandemenetlus läbi Eesti joogipiima prisma
Põllumajandus
Eesti
2007-04-03 - 14:03
Euroopa Parlament kiitis hiljuti heaks ettepaneku pikendada erandit, mis kehtib Eestis toodetud ja Eestis turustatavale piimale.
Seejuures kasutati nõuandemenetlust - menetlust, mida harilikult kasutatakse põllumajanduse, konkurentsireeglite, maksuküsimuste ning aluslepingute muutmise puhul.
Parlamendiga sellisel juhul küll konsulteeritakse, ent parlamendi arvamus ei ole nõukogu jaoks siduv.
Liitumisläbirääkimiste käigus kehtestati Eestile erand nõukogu määrusest joogipiima kohta.
Vastavalt sellele määrusele on joogipiima lubatud rasvasisaldus selgelt piiritletud: täispiima rasvasisaldus on vähemalt 3,5%, madala rasvasisaldusega piima rasvasisaldus on vähemalt 1,5% ja kõige rohkem 1,8% ning kooritud piima rasvasisaldus maksimaalselt 0,5%.
Samas on enamus Eestis toodetavast ja tarbitavast piimast 2,5% rasvasisaldusega, mistõttu Eestile tehti erand.
Sarnane erand kehtib kokku kümnele liikmesriigile, ent kui teiste riikide erand kehtis 30. aprillini 2009, siis Eesti puhul oli tähtajaks esialgu 30. aprill 2007.
Põhjused, miks Eestile kehtestati erand vaid 30. aprillini 2007 ja mitte 2009. aastani nagu teistele liikmesriikidele, olid põhiliselt poliitilised/juriidilised.
Seetõttu taotles Eesti, et komisjon pikendaks uuesti Eestile kehtestatud erandit vähemalt kuni teistele riikidele kehtestatud sarnase üleminekuperioodi lõpuni.
Komisjon leidis, et palve on põhjendatud ning valmistas ette vastava ettepaneku ning saatis selle nii nõukogule kui ka parlamendile.
Ametlikult konsulteerib parlamendiga aga nõukogu.
Mõningatel juhtudel on konsulteerimine kohustuslik, sest seda nõuab õiguslik alus, ning ettepanekust ei või saada õigusakt, kui parlament ei ole oma arvamust avaldanud - nii oli see ka piimale tehtava erandi pikendamisega.
Teistel juhtudel on konsulteerimine vabatahtlik ning komisjon teeb vaid ettepaneku, et nõukogu võiks parlamendiga konsulteerida.
Kõikidel juhtudel võib parlament komisjoni ettepaneku heaks kiita, selle tagasi lükata ning taotleda muudatusi.
Kui parlament kiidab ettepaneku heaks , nagu see oli joogipiima puhul, saab nõukogu komisjoni ettepaneku vastu võtta kvalifitseeritud häälteenamusega.
Kui parlament taotleb muudatusi , kaalub komisjon kõiki parlamendi muudatusettepanekuid.
Kui ta mõne sellise ettepanekuga nõusse jääb, saadab ta nõukogule muudetud ettepaneku.
Nõukogu arutab muudetud ettepanekut ning võtab selle vastu niisugusena, nagu see on, või teeb sellesse veel muudatusi.
Selle ning ka muude menetluste korral peab nõukogu otsus muuta komisjoni ettepanekut olema ühehäälne.
Kui parlament lükkab ettepaneku tagasi , sõltub tulemus komisjonist - kui komisjon seda tagasi ei võta, saab nõukogu ettepaneku hoolimata parlamendi vastuseisust ühehäälselt vastu võtta.
Nõuandemenetlus hõlmab muuhulgas järgmisi valdkondi:
põllumajandus;
asutamislepingute läbivaatamine;
viisad, asüül, immigratsioon ja muud poliitikavaldkonnad, mis on seotud isikute vaba liikumisega;
konkurentsieeskirjad;
maksusätted;
majanduspoliitika.
Neil PARISH (EPP-ED, UK)
Dokument: A6-0051/2007
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 13.03.2007
20070314IPR04123 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud 13. märtsi 2007. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2597/97 Eestis toodetud joogipiima suhtes
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0059 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
