Suuliselt vastatav küsimus O-000049/2011
komisjonile
Kodukorra artikkel 115
Gesine Meissner
fraktsiooni ALDE nimel Teema: Vulkaanilise tuha kriis
Islandi vulkaanipurskest põhjustatud suure osa Euroopa õhuruumi sulgemine möödunud aasta aprillis-mais häiris tõsiselt liiklust, põhjustas suurt majanduslikku kahju ja mõjutas vahetult 10 miljonit reisijat.
Välistamaks sellise kriisi kordumise võimalust, tuleb rakendada järgmised abinõud.
Arvestades, et maal ja õhus paiknevate rajatiste nappuse tõttu nappis andmeid tuhapilvede kujunemise prognoosimiseks, tuleb täiendavalt investeerida nii maapealsetesse kui ka õhus paiknevatesse seadmetesse (LIDAR-seadmed, radariseadmed, täisvarustusega vaatluslennukid, satelliitpildistamine).
Usaldusväärseid prognoose võimaldab teha vaid parem tehniline varustus ja sajaprotsendiliselt täpsed andmed reaalajas.
Üksikinstitutsioonide osa kriisi ohjamisel oli ebaselge ja see halvendas olukorda veelgi.
Asjaomased osapooled (reguleerija, vulkaanilise tuha nõustamiskeskused ja lennuliiklusteenistused) peavad olema olukorraks täielikult ette valmistatud.
Selleks tuleb hakata korraldama koolituskursuseid, kus simuleeritakse kriisiolukordi (harjutatakse kriisiohjamismenetlusi).
Esmane vastutus lennuohutuse eest lasub lenduritel, seetõttu peavad nad saama täpseid andmeid.
Lendureid koolitatakse ebatavaliste lennutingimustega toime tulema, reguleerivad asutused vaatavad läbi, kontrollivad ja kinnitavad kommertslennuliinide ohutusjuhendeid, ning lennuliinidel, nagu nende senisest ohutusnõuete täitmisest nähtub, on olemas vulkaanilistes piirkondades tegutsemise kogemused.
Seetõttu peaks lendur vastutama riski hindamise ja lennuohutuse tagamise eest näiteks sellega, et valib lennumarsruudi või otsustab, kas on vaja seda muuta, võttes seejuures arvesse kogu kättesaadavat teavet (täielikuma teabe andmine ja lennukite pardatehnika täiustamine).
Tahaksime komisjonilt küsida:
1.
Mis seisus ollakse eelnimetatud abinõude rakendamisega?
2.
Kas ühine otsustusprotsess ei peaks olema läbipaistvam, et tagada kriisioludes parem ja kooskõlastatum tegutsemine?
3.
Kas tulevikus eeldatava lennuliikluse kasvu tõttu ei tuleks kiirendada ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamist?
4.
Mida on tehtud, et panna Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) seda teemavaldkonda juhtima ja suunama Euroopale kõnealuses valdkonnas vajalikke talitluslikke muutusi?
