LÕPLIK
A6-0356/2007
5.10.2007
*
RAPORT
Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi algatus, mille eesmärgiks on võtta vastu nõukogu raamotsus täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ning tingimisi karistuste tunnustamise ja järelevalve kohta
(6480/2007 – C6‑0129/2007 – 2007/0807(CNS))
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
Raportöör:
Maria da Assunção Esteves
PE 391.992v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................29
MENETLUS..............................................................................................................................32
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi algatuse kohta, mille eesmärgiks on võtta vastu nõukogu raamotsus täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ning tingimisi karistuste tunnustamise ja järelevalve kohta
(6480/2007 – C6‑0129/2007 – 2007/0807(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi algatust (6480/2007)
ELT C ... / ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõike 1 punkte a ja c ning artikli 34 lõike 2 punkti b;
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0129/2007 );
– võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0356/2007 ),
1. kiidab Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi algatuse muudetud kujul heaks;
2. palub nõukogul oma teksti vastavalt muuta;
3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4. palub nõukogul uuesti Euroopa Parlamendiga konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi algatust oluliselt muuta;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsusele.
Saksamaa Liitvabariik ja Prantsuse Vabariigi ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Pealkiri
Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi algatus, mille eesmärgiks on võtta vastu nõukogu raamotsus täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ning tingimisi karistuste tunnustamise ja järelevalve kohta
Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi algatus, mille eesmärgiks on võtta vastu nõukogu raamotsus täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ning tingimisi karistuste tunnustamise , järelevalve ja täideviimise kohta
Selgitus
Raamotsuse kohaldamisala hõlmab tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet ning ka muid otsuseid, mis puudutavad täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ning tingimisi karistuste täideviimist – mõte, mis on võetud täpselt kokku pakutud sõnastuses „järelevalve ja täideviimise“.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 5
(5) Käesolevas raamotsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ning mis on samuti kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis.
Ühtegi käesoleva raamotsuse sätet ei tuleks tõlgendada nii, nagu ei lubaks see keelduda kohtuotsuse tunnustamisest ja/või tingimuslike meetme või alternatiivse mõjutusvahendi üle järelevalve teostamisest, kui on objektiivne alus arvata, et tingimuslik meede või alternatiivne mõjutusvahend määrati, et karistada isikut soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste veendumuste või seksuaalse sättumuse alusel või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel .
(5) Käesolevas raamotsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ning mis on samuti kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis.
Ühtegi käesoleva raamotsuse sätet ei tuleks tõlgendada nii, nagu ei lubaks see keelduda kohtuotsuse tunnustamisest ja/või tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi üle järelevalve teostamisest, kui on objektiivne alus arvata, et tingimuslik meede või alternatiivne mõjutusvahend määrati, rikkudes selgelt ja vastuvõetamatult Euroopa Liidu lepingutes või liikmesriikide põhiseadustes sätestatud põhiõigusi .
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 6
(6) Käesolev raamotsus ei tohiks takistada liikmesriike kohaldamast oma põhiseaduse norme, mis käsitlevad õigust nõuetekohasele menetlusele, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust muudes meediakanalites.
(6) Käesolev raamotsus ei tohiks takistada liikmesriike kohaldamast oma põhiseaduse norme, mis käsitlevad õigust nõuetekohasele menetlusele, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust muudes meediakanalites , ja üldiselt kõiki põhiseaduse norme, mis käsitlevad põhiõigusi, mille kohaldamisala ei ole kokkusobimatu meetmete rakendamise viisiga .
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 8
(8) Täitmisele mittepööratud karistuste ja alternatiivsete mõjutusvahendite vastastikuse tunnustamise ja järelevalve eesmärgiks täidesaatvas riigis on suurendada süüdimõistetud isiku ühiskonnaga taasintegreerumise võimalusi, võimaldades tal säilitada perekondlikke, keelelisi, kultuurilisi ja muid sidemeid, kuid lisaks ka korduvkuritegevuse ärahoidmise eesmärgil parandada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalvet, pöörates seega asjakohast tähelepanu kannatanute kaitsele.
(8) Täitmisele mittepööratud karistuste ja alternatiivsete mõjutusvahendite vastastikuse tunnustamise ja järelevalve eesmärgiks täidesaatvas riigis on suurendada süüdimõistetud isiku ühiskonnaga taasintegreerumise võimalusi, võimaldades tal säilitada perekondlikke, keelelisi, kultuurilisi ja muid sidemeid, kuid lisaks ka korduvkuritegevuse ärahoidmise eesmärgil parandada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalvet, pöörates seega asjakohast tähelepanu kannatanute kaitsele ja ühiskonna kaitsele üldiselt .
Selgitus
Viide eesmärgile hoida ära korduvkuritegevust, et pöörata asjakohast tähelepanu ohvrite kaitsele, jätab välja olulise mõiste – nimelt ühiskonna kaitse.
See on kahtlemata mõiste, millel on keskne roll vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisel.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 9
9.
Et tagada täitmisele mittepööratud karistuste kõiki asjakohaseid asjaolusid käsitleva teabe tõhus vahetamine, ergutatakse liikmesriike lisama oma siseriiklikesse õigusaktidesse sätteid, mis võimaldavad neil võtta vastutus tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite oma riiklikesse registritesse kandmise järelevalve eest.
(9) Et tagada täitmisele mittepööratud karistuste kõiki asjakohaseid asjaolusid käsitleva teabe tõhus vahetamine, ergutatakse liikmesriike lisama oma siseriiklikesse õigusaktidesse sätteid, mis võimaldavad neil võtta vastutuse tingimuslike meetmete , alternatiivsete mõjutusvahendite ja tingimisi karistuste oma riiklikesse registritesse kandmise järelevalve eest.
Selgitus
Tingimisi karistuste lisamine on kooskõlas raamotsuse üldise kohaldamisalaga.
Muudatusettepanek
6
Artikli 1 lõige 1
1.
Käesoleva raamotsuse eesmärk on sätestada eeskirjad , mille kohaselt liikmesriik teostab süüdimõistetud isikute sotsiaalse taasintegreerumise hõlbustamise ja kannatanute kaitse suurendamise nimel teises liikmesriigis tehtud kohtuotsusega ette nähtud tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet ning võtab oma pädevuse piires vastu kõiki muid otsuseid, mis seonduvad kohtuotsuse täitmisega .
1.
Käesoleva raamotsusega püütakse hõlbustada süüdimõistetud isikute sotsiaalset taasintegreerumist, parandada kannatanute ja ühiskonna kaitset ning hõlbustada asjakohaste täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ja tingimisi karistuste kohaldamist õigusrikkujate suhtes, kes ei ela karistuse määranud liikmesriigis.
Nimetatud eesmärkide saavutamiseks kehtestatakse käesoleva raamotsusega eeskirjad, mille kohaselt süüdimõistetud isiku seaduslikuks ja alaliseks elukohaks olev liikmesriik tunnustab teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuseid ning teostab täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ja tingimisi karistuste täitmist ja järelevalvet.
Selgitus
a) Raamotsuses sätestatud eesmärgid peavad selgelt toetama karistuspoliitikat, mis edendab alternatiive vanglakaristusele (alternatiivsed mõjutusvahendid, täitmisele mittepööratud karistused ja tingimisi karistused kui vanglakaristusest erinevad „karistused”); b) viidata tuleb normidele, mis reguleerivad tunnustamist, kuna järelevalve eeldab vastastikust tunnustamist; c) käesoleva raamotsuse kohaselt tuleb süüdimõistetud isikule anda vaid õigus olla ära kuulatud, mis on ilmselgelt seaduslik õigus ja mitte põhiõigus.
Muudatusettepanek
7
Artikli 1 lõige 2
2.
Käesolevat raamotsust kohaldatakse üksnes kohtuotsuste tunnustamise ning käesolevas raamotsuses sätestatud tingimuslike meetmete , alternatiivsete karistuste ja kõigi muude kohtulahendite täitmise järelevalve eest vastutuse ülevõtmise suhtes.
Käesolevat raamotsust ei kohaldata sellistes kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste täitmise suhtes, millega määratakse vabaduskaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed ning mis kuuluvad nõukogu raamotsuse 2007/.../JSK reguleerimisalasse.
Rahatrahvide ja konfiskeerimisotsuste tunnustamist ja täitmist reguleeritakse liikmesriikide vahel kohaldatavate õigusaktidega, eelkõige nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsusega 2005/214/JSK rahatrahvide vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta ja nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsusega 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta.
2.
Käesolevat raamotsust kohaldatakse üksnes kohtuotsuste tunnustamise ning käesolevas raamotsuses sätestatud täitmisele mittepööratud karistuste , alternatiivsete mõjutusvahendite ja tingimisi karistuste ning kõigi muude järgnevate otsuste järelevalve ja täitmise eest vastutuse ülevõtmise suhtes.
Käesolevat raamotsust ei kohaldata sellistes kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste täitmise suhtes, millega määratakse vabaduskaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed ning mis kuuluvad nõukogu raamotsuse 2007/.../JSK reguleerimisalasse.
Rahatrahvide ja konfiskeerimisotsuste tunnustamist ja täitmist reguleeritakse liikmesriikide vahel kohaldatavate õigusaktidega, eelkõige nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsusega 2005/214/JSK rahatrahvide vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta ja nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsusega 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta.
Selgitus
a) Tingimuslikud meetmed ei ole karistused: artikli 2 punktis e sätestatu kohaselt on need kohustused ja tingimused, mis on määratud seoses täitmisele mittepööratud karistuse või tingimisi karistusega; b) „kõigi muude kohtuotsuste” asendamist sõnastusega „kõigi muude edasiste otsuste” õigustab terminoloogilise ühtsuse taotlus (vt artiklid 12, 14 ja 15).
Muudatusettepanek
8
Artikli 2 punkti b alapunkt ii
ii) pärast seda, kui osa vabaduskaotuslikust karistusest või vabadust piiravast meetmest on kantud ( tingimisi vabastamine );
ii) pärast seda, kui osa vabaduskaotuslikust karistusest või vabadust piiravast meetmest on kantud (tingimisi vabastamise otsus ) koos ühe või enama tingimusliku meetme kehtestamisega;
Muudatusettepanek
9
Artikli 2 punkt c
c) alternatiivne mõjutusvahend – kohustus või tingimus, mis on määratud iseseisva karistusena ning mis ei ole vabaduskaotuslik karistus, vabadust piirav meede või rahatrahv ;
c) alternatiivne mõjutusvahend – kohustus või tingimus, mis on määratud autonoomse mõjutusvahendina , mis ei ole vabadust piirav meede ega sisalda rahasumma maksmist ;
Selgitus
Väljend „autonoomne mõjutusvahend” annab paremini edasi alternatiivsete mõjutusvahendite olemust, mis on (kohtuotsuses sätestatud)„karistused” ning mida võib kohaldada vaid kohtunik.
Muudatusettepanek
10
Artikli 2 punkt d
d) tingimisi karistus – kohtu otsus, millega teatavatel tingimustel peatatakse karistuse mõistmine ning millega määratakse üks või mitu tingimuslikku meedet;
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
11
Artikli 2 punkt g
g) täidesaatev riik – liikmesriik, kus teostatakse järelevalvet tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite üle ning kus talle antud pädevuste piires võetakse vastu kõik muud otsused, mis seonduvad kohtuotsuse täitmisega.
g) täidesaatev riik – liikmesriik, kus teostatakse järelevalvet tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite üle ning kus võetakse vastu kõik muud otsused, mis seonduvad täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ja tingimisi karistuste täitmisega otsuse langetamise järel vastavalt artiklile 7 .
Muudatusettepanek
12
Artikli 2 punkt g a (uus)
g a) seaduslik ja alaline elukoht – koht, millest asjaomane isik on teinud oma alalise huvikeskme ja mis tuleb määratleda kõigi asjaomaste faktide põhjal.
Selgitus
Mõiste „elukoht” on ühenduse tasandi mõiste, mida ei saa erinevatele riiklikele süsteemidele usaldada.
Seega tuleb nimetatud mõiste määratlus (mõiste, mis esineb Euroopa Kohtu kohtupraktikas) lisada kõnealusesse raamotsusesse.
Muudatusettepanek
13
Artikkel 3
Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse aluspõhimõtteid, mis on kirja pandud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.
Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse aluspõhimõtteid, mis on kirja pandud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja liikmesriikide põhiseadustes .
Selgitus
Euroopa Liidu lepingutes sisalduvad väärtused on sisuliselt ka liikmesriikide põhiseadustes sätestatud väärtused.
Põhiõiguste loetelud on avatud loetelud.
Muudatusettepanek
14
Artikli 4 lõige 1
1.
Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile, milline õigusasutus (või millised õigusasutused ) on tema siseriiklike õigusaktide alusel pädev(ad) tegutsema käesoleva raamotsuse kohaselt, kui asjaomane liikmesriik on otsuse teinud riik või täidesaatev riik.
1.
Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile, milline asutus (või millised asutused ) on tema siseriiklike õigusaktide alusel pädev(ad) tegutsema käesoleva raamotsuse kohaselt, kui asjaomane liikmesriik on otsuse teinud riik või täidesaatev riik.
Pädevate asutuste loend avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Selgitus
Raamotsus sisaldab sätteid, mis käsitlevad teiste asutuste rolli lisaks õigusasutustele või asutustele, kes täidavad õigusasutuse ülesandeid (näiteks politseiasutused või haldusasutused, kellel ei ole õigusasutuse ülesandeid).
See õigustab „õigusasutuste” asendamist „pädevate asutustega” artiklis 4, kuid mitte tingimata kogu raamotsuses (vt artikli 6 lõike 1 ja artikli 7 lõike 1 selgitus).
Asjaomaste asutuste olemus sõltub sellest, millise raamotsusest lõiguga on tegemist.
Muudatusettepanek
15
Artikli 5 lõige 1
1.
Kohtuotsuse, mis sisaldab üht või mitut järgnevat tingimuslikku meedet või alternatiivset mõjutusvahendit , võib tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite tunnustamise ja järelevalve eesmärgil üle anda teisele liikmesriigile, kus asub süüdimõistetud isiku seaduslik ja alaline elukoht :
1.
Kohtuotsuse või tingimisi vabastamise otsuse , mis sisaldab üht või mitut järgnevat tingimuslikku meedet või kohustust või tingimust , võib tingimuslike meetmete või kohustuste või tingimuste tunnustamise ja järelevalve eesmärgil üle anda teisele liikmesriigile, kus asub süüdimõistetud isiku seaduslik ja alaline elukoht .
Artiklis 6 nimetatud tunnistuses võib järelevalve huvides nimetada üht või mitut kohtuotsuses sisalduvat tingimuslikku meedet, kohustust või tingimust:
Selgitus
See on vajalik selgitus juhtudel, kui otsuse teinud riik ei soovi kõikide kohtuotsuses sätestatud meetmete üle järelevalve teostamist nõuda.
Muudatusettepanek
16
Artikli 5 lõike 1 punkt a
a) süüdimõistetud isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest ;
a) süüdimõistetud isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elu-, töö- või õpingute koha muutusest ;
Muudatusettepanek
17
Artikli 5 lõike 1 punkt b
b) kohustus loata mitte lahkuda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatud paikkonnast või loata mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatud paikkonda ning muud korraldused, mis seonduvad eluviisi, elukoha, hariduse ja koolituse, ametialase tegevuse või vaba aja veetmisega;
b) kohustus loata mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatud paikkonda ning muud korraldused, mis seonduvad eluviisi, elukoha, hariduse ja koolituse, ametialase tegevuse või vaba aja veetmisega;
Muudatusettepanek
18
Artikli 5 lõike 1 punkt e
e) kohustus hüvitada süüteoga tekitatud kahju;
e) kohustus hüvitada süüteoga tekitatud kahju ja teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust sellest, et kõnealune kohustus on täidetud ;
Muudatusettepanek
19
Artikli 5 lõige 1 a (uus)
1 a.
Käesoleva raamotsuse kohaselt tuleb enne kohtuotsuse või tingimisi vabastamise otsuse edastamist kohtualune ära kuulata.
Selgitus
Süüdimõistetud isiku üleviimine ei tohi sõltuda tema nõusolekust.
Raamotsuse kohaselt tuleb süüdimõistetud isikule anda vaid õigus olla ära kuulatud – selline õigus on endastmõistetavalt seaduslik õigus ja mitte põhiõigus.
Üleviimisotsuse vaatab läbi kohtunik vastavalt raamotsuse eesmärkidele.
Muudatusettepanek
20
Artikli 5 lõige 3
3.
Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele ja mõjutusvahenditele sisaldab artiklis 6 osutatud tunnistus üksnes selliseid meetmeid või mõjutusvahendeid , mida asjaomane täidesaatev riik on kooskõlas lõikega 2 teavitanud.
3.
Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele ja mõjutusvahenditele sisaldab artiklis 6 osutatud tunnistus üksnes selliseid tingimuslikke meetmeid või kohustusi või tingimusi , millest asjaomane täidesaatev riik on kooskõlas lõikega 2 teavitanud.
Muudatusettepanek
21
Artikli 6 lõige 1
1.
Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus edastab kohtuotsuse või selle tõestatud koopia koos tunnistusega , mille tüüpvorm on esitatud I lisas , otse täidesaatva riigi pädevale õigusasutusele mis tahes viisil, mis jätab kirjaliku jälje, mis võimaldab täidesaatval riigil nende autentsust kindlaks teha.
Kohtuotsuse originaal või selle tõestatud koopia ja tunnistuse originaal edastatakse täidesaatvale riigile tema nõudmisel.
Nimetatud pädevad õigusasutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.
1.
Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus edastab tunnistuse, mille tüüpvorm on esitatud I lisas, koos kohtuotsuse või selle tõestatud koopiaga ja võimaliku tingimisi vabastamise otsusega otse täidesaatva riigi pädevale õigusasutusele mis tahes viisil, mis jätab kirjaliku jälje, mis võimaldab täidesaatval riigil nende autentsust kindlaks teha.
Kohtuotsuse originaal või selle tõestatud koopia ja tunnistuse originaal edastatakse täidesaatvale riigile tema nõudmisel.
Nimetatud pädevad õigusasutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.
Selgitus
Siin säilitatakse väljend „õigusasutus”, kuna tegemist on kohtuotsuse (mille langetab alati kohtunik) ja tingimisi vabastamise otsuse (mille võib vastu võtta kas kohtunik või mõni muu isik) edastamisega.
Kuna pädeva õigusasutuse „orgaaniline” määratlus puudub, tuleb võtta vastu funktsionaalne määratlus, mis tähendab nõustumist, et pädev õigusasutus võib olla kohtunik, riiklik ministeerium või haldusasutus, kes täidab pädeva õigusasutuse ülesandeid.
Muudatusettepanek
22
Artikli 6 lõige 3
3.
Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus edastab kohtuotsuse koos tunnistusega korraga ainult ühele täidesaatvale riigile.
3.
Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus edastab kohtuotsuse koos tunnistusega (ja mis tahes tingimisi vabastamise otsusega) korraga ainult ühele täidesaatvale riigile.
Muudatusettepanek
23
Artikli 6 lõige 5
5.
Kui täidesaatva riigi õigusasutus, kes sai kohtuotsuse koos tunnistusega, ei ole pädev seda tunnustama, edastab ta kohtuotsuse ex officio koos tunnistusega pädevale õigusasutusele.
Täidesaatva riigi nimetatud pädev õigusasutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust viivitamatult ning mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil sellest, et kohtuotsus ja tunnistus on talle edastatud.
5.
Kui täidesaatva riigi õigusasutus, kes sai kohtuotsuse koos tunnistusega (ja mis tahes tingimisi vabastamise otsusega) , ei ole pädev seda tunnustama, edastab ta kohtuotsuse ex officio koos tunnistusega pädevale õigusasutusele.
Täidesaatva riigi nimetatud pädev õigusasutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust viivitamatult ning mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil sellest, et kohtuotsus ja tunnistus on talle edastatud.
Muudatusettepanek
24
Artikli 7 lõige 1
1.
Täidesaatva riigi pädev õigusasutus tunnustab artiklis 6 sätestatud korra kohaselt edastatud kohtuotsust ja võtab viivitamata kõik vajalikud meetmed, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalvet, välja arvatud juhul, kui pädev õigusasutus otsustab tugineda mõnele artiklis 9 sätestatud mittetunnustamise või järelevalvest keeldumise põhjusele.
1.
Täidesaatva riigi pädev õigusasutus tunnustab artiklis 6 sätestatud korra kohaselt edastatud kohtuotsust ja võtab viivitamata kõik vajalikud meetmed, et teostada tingimuslike meetmete ja kohustuste ning tingimuste, mis kujutavad endast alternatiivseid mõjutusvahendeid, rakendamise järelevalvet, välja arvatud juhul, kui pädev õigusasutus otsustab tugineda mõnele artiklis 9 sätestatud mittetunnustamise või järelevalvest keeldumise põhjusele.
Selgitus
Siin säilitatakse väljend „õigusasutus”, kuna liikmesriikide õigusasutused peavad üksteisega suhtlema.
Seepärast (vastavalt artiklile 4) teatab iga liikmesriik nõukogu peasekretariaadile, milline õigusasutus vastutab tema riiklike õigusaktide alusel kohtuotsuste üle järelevalve teostamise ja nende täideviimise eest (rõhutame veelkord, et asutused ei pea tingimata olema õigusasutused).
Nagu ilmneb, tuleb kõnealuse väljendi sobivust raamotsuse tekstis igal üksikjuhul hinnata (vt artikli 4 lõike 1 ja artikli 6 lõike 1 selgitus).
Muudatusettepanek
25
Artikli 7 lõige 2
2.
Juhul kui tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite olemus või kestus on täidesaatva riigi õigusnormidega vastuolus, võib täidesaatva riigi pädev õigusasutus neid tingimuslikke meetmeid või alternatiivseid mõjutusvahendeid kohandada nii, et need oleksid kooskõlas täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt samalaadsete süütegude eest tingimisi karistuste või alternatiivsete mõjutusvahendite määramisele kehtestatud tingimustega.
Kohandatud tingimuslik meede või alternatiivne mõjutusvahend peab võimalikult täpselt vastama otsuse teinud riigis määratud karistusele.
2.
Juhul kui tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite kestus on täidesaatva riigi õigusnormidega vastuolus, võib täidesaatva riigi pädev õigusasutus neid tingimuslikke meetmeid või kohustusi või tingimusi, mis kujutavad endast kehtivaid alternatiivseid mõjutusvahendeid , kohandada nii, et need oleksid kooskõlas täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt sarnaste süütegude eest tingimisi karistuste või alternatiivsete mõjutusvahendite määramisele kehtestatud tingimustega.
Kohandatud tingimuslik meede või alternatiivne mõjutusvahend peab võimalikult täpselt vastama otsuse teinud riigis määratud karistusele.
Selgitus
Meetmete või mõjutusvahendite kokkusobimatust on võimalik hinnata vaid nende kestuse, mitte aga olemuse mõttes.
Ainult sellel on karistuste seaduslikkuse seisukohalt mõtet – ja ainult nii omab artikli 7 lõige 3 tähendust.
Praktikas oleks väga raske kohandatud meetmete või mõjutusvahendite rangust hinnata, kui nende olemus on erinev.
Muudatusettepanek
26
Artikli 7 lõige 3 a (uus)
3 a.
Tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi kohandamisel vastavalt eelpooltoodud lõikele 2 teavitab täidesaatva riigi pädev õigusasutus sellest koheselt vastava otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust.
Pärast sellise teabe saamist võib otsuse teinud riigi pädev õigusasutus otsustada tunnistuse ja kohtuotsuse (vajadusel ka tingimisi vabastamise otsuse) tühistada.
Sellises olukorras tagatakse süüdimõistetud isikule õigus ärakuulamisele.
Selgitus
Nii nagu süüdimõistetud isiku õigust ärakuulamisele tuleb tunnustada üleandmise otsuse vastuvõtmise korral, tuleb talle tagada sama õigus ka vastupidisel juhul (otsuse tühistamisel).
Muudatusettepanek
27
Artikli 9 lõige 1
1.
Täidesaatva riigi pädev õigusasutus võib keelduda kohtuotsuse tunnustamisest ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve eest vastutuse võtmisest, kui:
1.
Täidesaatva riigi pädev õigusasutus võib keelduda kohtuotsuse (või vajaduse korral tingimisi vabastamise otsuse) tunnustamisest ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve eest vastutuse võtmisest, kui:
Muudatusettepanek
28
Artikli 9 lõike 1 punkt a
a) artiklis 6 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt kohtuotsusele ning seda ei ole täiendatud või parandatud täidesaatva riigi pädeva õigusasutuse määratud mõistliku ajavahemiku jooksul;
a) artiklis 6 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt kohtuotsusele või tingimisi vabastamise otsusele ning seda ei ole täiendatud või parandatud täidesaatva riigi pädeva õigusasutuse määratud mõistliku ajavahemiku jooksul;
Muudatusettepanek
29
Artikli 9 lõike 1 punkt b
b) artiklis 5 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud;
b) artiklis 5 sätestatud kriteeriumid (sealhulgas – kuid mitte ainult – täidesaatvas liikmesriigis seadusliku ja alalise elukoha omamise nõue) ei ole täidetud;
Selgitus
Täidesaatev riik peab olema riik, mille territooriumil on süüdimõistetud isiku seaduslik ja alaline elukoht, ja seega peab elukoht olema samuti kriteerium, mida taotluse saanud riik peab kohtuotsuse tunnustamisest ja järelevalve eest vastutuse võtmisest keeldumisel arvesse võtma.
Muudatusettepanek
30
Artikli 9 lõike 1 punkt e
e) vastutuselevõtmine või kohtuotsuse täitmine on täidesaatva riigi õigusaktide alusel aegunud ning seotud teoga, mis kuulub täidesaatva riigi pädevusse tema siseriiklike õigusaktide alusel ;
e) kohtuotsus on täidesaatva riigi õigusaktide alusel aegunud;
Selgitus
a) Sellega jäetakse välja viide vastutuselevõtmise aegumisele, kuna tegemist on rohkem juba kohaldatud kohtuotsuste kui vastutuselevõtmisega; b) rangelt võttes tuleks viidata kohtuotsuse aegumisele, mitte kohtuotsuse täitmise aegumisele, kuna juhul, kui kohtuotsus kuulub täitmisele, see ei aegu (või pigem selle täitmine ei aegu), kui kohtuotsuse aegumistähtaeg on kätte jõudnud.
Muudatusettepanek
31
Artikli 9 lõike 1 punkt i
i) kohtuotsusega nähakse ette ravi, mille teostamise üle täidesaatev riik (olenemata artikli 7 lõike 2 sätetest) oma õigus- või tervishoiusüsteemi eripära tõttu ei ole võimeline järelevalvet teostama; või
i) kohtuotsusega või tingimisi vabastamise otsusega nähakse ette ravi, mille teostamise üle täidesaatev riik (olenemata artikli 7 lõike 2 sätetest) oma tervishoiusüsteemi eripära tõttu ei ole võimeline järelevalvet teostama; või
Selgitus
Mittetäitmise põhjusena õigussüsteemi nimetamisel ei ole mõtet: vastavalt artiklile 11 kohaldatakse „järelevalve suhtes (…) täidesaatva riigi õigusakte”.
Seega peaks artikli 11 tähendus (välja arvatud juhul, kui praktiline mõju, mis käesoleva raamotsuse vastuvõtmisega tuleb saavutada – s.t seda tüüpi kohtuotsuste tulemuslik täitmine eesmärgiga saavutada teatavaid eesmärke –, tuleb tühistada) olema selline, et täidesaatvalt riigilt (kes on kohustatud ja kohustunud artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmete ja mõjutusvahendite üle järelevalvet teostama) nõutakse sellise järelevalve teostamise eesmärgil riiklike seaduste vastuvõtmist, kui vastavad seadused juba ei kehti.
Muudatusettepanek
32
Artikli 9 lõike 1 punkt j
i) artikli 13 lõikes 1 osutatud juhul, kui ei saavutata kokkulepet tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite kohandamise osas.
välja jäetud
Selgitus
Kõnealuse punkti väljajätmine on seotud artikli 13 väljajätmisega, mis võib tuua kaasa liiga palju konsulteerimist ja muuta raamotsuse väga ebatõhusaks.
Muudatusettepanek
33
Artikli 9 lõike 1 punkt j a (uus)
j a) tunnistus või kohtuotsus sisaldab meetmeid, mida ei ole loetletud käesoleva raamotsuse artikli 5 lõigetes 1 ja 2 või nimetatud lõigete kohaselt heaks kiidetud.
Muudatusettepanek
34
Artikli 9 lõige 2
2.
Enne kui täidesaatva riigi pädev õigusasutus otsustab lõikes 1 osutatud juhtudel keelduda kohtuotsuse tunnustamisest ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite täitmise järelevalve eest vastutuse võtmisest, teavitab ta sellest asjakohasel viisil otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust ning vajadusel palub sel viivitamatult esitada kogu vajalik lisateave.
2.
Enne kui täidesaatva riigi pädev õigusasutus otsustab lõike 1 punktides a, b, c, h ja i osutatud juhtudel keelduda kohtuotsuse või vajaduse korral tingimisi vabastamise otsuse tunnustamisest ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite täitmise järelevalve eest vastutuse võtmisest, teavitab ta sellest asjakohasel viisil otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust ning vajadusel palub sel viivitamatult esitada kogu vajalik lisateave.
Muudatusettepanek
35
Artikli 10 lõige 1
1.
Täidesaatva riigi pädev õigusasutus otsustab 10 päeva jooksul alates kohtuotsuse ja tunnistuse kättesaamisest, kas ta tunnustab kohtuotsust ning võtab vastutuse tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve eest.
Ta teavitab otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust viivitamatult oma otsusest, tehes seda mis tahes viisil, mis jätab kirjaliku jälje.
Kohtuotsuse tunnustamisest ja selle täitmise järelevalve eest vastutuse võtmisest keeldumist tuleb põhjendada.
1.
Täidesaatva riigi pädev õigusasutus otsustab 30 päeva jooksul alates kohtuotsuse ja tunnistuse kättesaamisest, kas ta tunnustab kohtuotsust ning võtab vastutuse tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve eest.
Ta teavitab otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust viivitamatult oma otsusest, tehes seda mis tahes viisil, mis jätab kirjaliku jälje.
Kohtuotsuse tunnustamisest ja selle täitmise järelevalve eest vastutuse võtmisest keeldumist tuleb põhjendada.
Selgitus
See on mõistlik tähtaeg.
Muudatusettepanek
36
Artikli 10 lõige 2
2.
Kui täidesaatva riigi pädeval õigusasutusel ei ole üksikjuhul võimalik järgida lõikes 1 sätestatud tähtaega, teavitab ta sellest enda valitud viisil viivitamatult otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust ning toob esile viivituse põhjused ja märgib, kui palju aega lõpliku otsuse väljastamiseks eeldatavasti kulub.
2.
Kui täidesaatva riigi pädeval õigusasutusel ei ole erandjuhul võimalik järgida lõikes 1 sätestatud tähtaega, teavitab ta sellest enda valitud viisil viivitamatult otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust ning toob esile viivituse põhjused ja märgib, kui palju aega lõpliku otsuse väljastamiseks eeldatavasti kulub.
Selgitus
Kooskõla nõukogu raamotsuse (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste suhtes, millega määratakse vabaduskaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil) artikliga 10.
Tähtaja pikendamine 30 päevani tähendab, et selliseid juhtumeid vaadeldakse alati kui erandjuhtumeid.
Muudatusettepanek
37
Artikkel 11
Tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigusakte.
Tingimuslike meetmete ja kohustuste ning tingimuste, mis kujutavad endast alternatiivseid mõjutusvahendeid, järelevalve suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigusakte.
Muudatusettepanek
38
Artikli 12 lõige 1
1.
Täidesaatva riigi pädeva õigusasutuse pädevusse kuulub vastu võtta kõiki täitmisele mittepööratud karistuse, alternatiivse mõjutusvahendi või tingimisi karistusega seonduvaid edasisi otsuseid, nagu näiteks tingimuslike meetmete muutmine, tingimuse tühistamine, süüdimõistmine tingimisi karistuse korral või vabastus .
Eespool nimetatud otsuste ning kohtuotsuse kõigi edasiste tagajärgede suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigusakte.
1.
Täidesaatva riigi pädeva asutuse pädevusse kuulub vastu võtta kõiki täitmisele mittepööratud karistuse, alternatiivse mõjutusvahendi , tingimisi karistuse või tingimisi vabastamisega seonduvaid edasisi otsuseid, nagu näiteks tingimuslike meetmete muutmine, tingimuse tühistamine, süüdimõistmine tingimisi karistuse või selle tühistamise korral või aegumine .
Eespool nimetatud otsuste ning kohtuotsuse kõigi edasiste tagajärgede suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigusakte.
Selgitus
a) Kõnealuses artiklis tuleks viidata üksnes „pädevale asutusele”: teatavates liikmesriikides ei või õigusasutused siin nimetatud „edasisi otsuseid” vastu võtta (näiteks tingimuslike meetmete muudatustega seotud otsused); b) süüdimõistmine tingimisi karistuse korral nõuab eelnevat tingimisi karistuse tühistamist; c) keelelise ühtsuse alusel on sõna „aegumine” eelistatav sõnale „vabastus” (vt artikli 14 lõike 1 punkt d).
Muudatusettepanek
39
Artikli 12 lõige 2
2.
Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus võib endale reserveerida pädevuse võtta vastu kõiki edasisi otsuseid, mis seonduvad tingimisi karistusega.
Sel juhul kohaldatakse kohtuotsuse kõigi edasiste tagajärgede suhtes otsuse teinud riigi õigusakte.
2.
Otsuse teinud riigi pädev asutus võib endale reserveerida pädevuse võtta vastu kõiki edasisi otsuseid, mis seonduvad tingimisi karistusega.
Sel juhul kohaldatakse kõigi eespool nimetatud otsuste ja kohtuotsuse kõigi edasiste tagajärgede suhtes otsuse teinud riigi õigusakte.
Selgitus
Otsuse teinud või seda täitev õigusakte jõustav riik jõustab omaenda õigusakte.
Muudatusettepanek
40
Artikli 12 lõige 3
3.
Käesoleva raamotsuse ülevõtmisel võib iga liikmesriik teatada , et ta võib täidesaatva riigina üksikjuhtudel keelduda lõikes 1 sätestatud vastutuse võtmisest.
Sellistel juhtudel võetakse otsus vastu ja tehakse teatavaks artiklis 10 sätestatud korras.
See ei mõjuta artikli 7 lõikes 1 sätestatud kohustust.
3.
Käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel või järgneval ülevõtmisel võib iga liikmesriik nõukogu peasekretariaati esitatava teatisega teatada , et täidesaatva riigina ja nimetatud liikmesriigi osutatavate teatavat liiki kohtuasjade puhul keeldub ta lõikes 1 sätestatud vastutuse võtmisest.
Sellistel juhtudel võetakse otsus vastu (esitades selle põhjused) ja tehakse teatavaks artiklis 10 sätestatud korras.
See ei mõjuta artikli 7 lõikes 1 sätestatud kohustust.
Kõnealuse liikmesriigi esitatud teatise võib igal ajal tühistada.
Teatised või nende tühistamised avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Selgitus
Põhimõte on, et keeldumine on erand – vastasel juhul muutuks raamotsus vähem tulemuslikuks ja seega vähem mõttekaks.
Muudatusettepanek
41
Artikkel 13
Artikkel 13
Pädevate õigusasutuste vahelised konsultatsioonid
välja jäetud
1.
Kui täidesaatva riigi pädev õigusasutus kavandab artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kohanduste tegemist, konsulteerib ta tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite kohandamise küsimuses esmalt otsuse teinud riigi pädeva õigusasutusega.
2.
Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus võib artiklis 6 sätestatud kohtuotsuse ja tunnistuse edastamisel loobuda lõikes 1 osutatud konsultatsioonidest.
Sellisel juhul teatatakse otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele hiljem, milliseid kohandusi on täidesaatva riigi pädev õigusasutus teinud vastavalt artikli 7 lõigetele 2 ja 3.
Selgitus
Artikkel 13 on välja jäetud selleks, et hoida ära üleliigset konsulteerimist, mis võiks kahjustada raamotsuse tulemuslikkust .
Siiski tuleks märkida, et vastavalt artiklisse 7 lisatud uuele lõikele 4 võib otsuse teinud riik tunnistuse tühistada juhul, kui artiklis 7 viidatud kohandamine on vastuvõetamatu.
Muudatusettepanek
42
Artikli 14 pealkiri
Asjaomaste asutuste kohustused , kui kõigi edasiste otsuste puhul kuulub jurisdiktsioon täidesaatvale riigile
Asjaomaste asutuste kohustused , kui kõigi järgnevate otsuste puhul kuulub jurisdiktsioon täidesaatvale riigile.
Selgitus
Ühtne terminoloogia (vt artikli 12 lõige 1).
Muudatusettepanek
43
Artikli 14 lõike 1 punkt a
a) tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite muutmisega;
a) alternatiivsete mõjutusvahendite ja tingimuslike meetmete muutmisega;
Muudatusettepanek
44
Artikli 14 lõike 1 punkt b
b) karistuse tingimuslikkuse tühistamisega;
b) täitmisele mittepööratud karistuse ja tingimisi karistuse tühistamisega;
Muudatusettepanek
45
Artikli 14 lõike 1 punkt c
c) tingimisi karistuse korral karistuse täideviimisega ;
c) tingimisi karistuse korral süüdimõistmisega ;
Selgitus
Ühtne terminoloogia (vt artikli 12 lõige 1).
Muudatusettepanek
46
Artikli 14 lõike 1 punkt d
d) tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite kehtetuks muutumisega.
d) täitmisele mittepööratud karistuste, tingimisi karistuste või alternatiivsete mõjutusvahendite kehtetuks muutumisega.
Muudatusettepanek
47
Artikli 14 lõige 1 a (uus)
1 a.
Täitmisele mittepööratud karistuste, tingimisi karistuste või alternatiivsete mõjutusvahendite tühistamise korral vastutab täidesaatev riik kohtuotsusega määratud vabadusekaotuse täideviimise eest, välja arvatud artikli 12 lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhtudel.
Muudatusettepanek
48
Artikli 14 lõige 2
2.
Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus teavitab täidesaatva riigi pädevat õigusasutust viivitamatult mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil kõigist asjaoludest või andmetest, mis tema hinnangul võivad kaasa tuua karistuse tingimuslikkuse tühistamise või tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite muutmise.
2.
Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus teavitab täidesaatva riigi pädevat õigusasutust viivitamatult mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil kõigist asjaoludest või andmetest, mis tema hinnangul võivad kaasa tuua karistuse tingimuslikkuse või tingimisi karistuse tühistamise või tingimuslike meetmete või kohustuste või tingimuste, mis kujutavad endast alternatiivseid mõjutusvahendeid, muutmise.
Muudatusettepanek
49
Artikli 14 lõige 2 a (uus)
2 a.
Kostjate ärakuulamise aluspõhimõtte järgimiseks tuleb süüdimõistetud isik enne karistuse tingimuslikkuse tühistamist või täitmisele mittepööratud karistuste täitmisele pööramist kohtulikult ära kuulata.
Selgitus
Käesolev olukord peab peegeldama artikli 15 lõikes 2 kajastatud olukorda.
Sellistel puhkudel on kriminaalmenetluse oluliseks osaks kostjate ärakuulamise põhimõte.
Muudatusettepanek
50
Artikli 15 pealkiri
Asjaomaste asutuste kohustused , kui kõigi edasiste otsuste puhul kuulub jurisdiktsioon otsuse teinud riigile
Asjaomaste asutuste kohustused , kui kõigi järgnevate otsuste puhul kuulub jurisdiktsioon täidesaatvale riigile
Muudatusettepanek
51
Artikli 15 lõige 1
1.
Kui kõigi edasiste otsuste puhul kuulub vastavalt artikli 12 lõigetele 2 ja 3 jurisdiktsioon otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele, teatab täidesaatva riigi pädev õigusasutus talle viivitamatult:
1.
Kui kõigi järgnevate otsuste puhul kuulub vastavalt artikli 12 lõigetele 2 ja 3 jurisdiktsioon otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele, teatab täidesaatva riigi pädev õigusasutus talle viivitamatult:
Muudatusettepanek
52
Artikli 15 lõike 1 punkt a
a) tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi mis tahes rikkumisest ; ja
a) tingimusliku meetme või kohustuste või tingimuste, mis kujutavad endast alternatiivset mõjutusvahendit, rikkumisest; ja
Muudatusettepanek
53
Artikli 15 lõike 1 punkti b alapunkt i
i) võivad kaasa tuua tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite muutmise;
i) võivad kaasa tuua tingimuslike meetmete või kohustuste või tingimuste, mis kujutavad endast alternatiivset mõjutusvahendit, muutmise;
Muudatusettepanek
54
Artikli 15 lõike 1 punkti b alapunkt ii
ii) on asjakohased seoses tingimisi karistuse korral karistuse täideviimisega ; või
ii) on asjakohased seoses tingimisi karistuse korral süüdimõistmisega ; või
Muudatusettepanek
55
Artikli 15 lõike 1 punkti b punkt iii
iii) võivad kaasa tuua karistuse tingimuslikkuse tühistamise.
iii) võivad kaasa tuua karistuse tingimuslikkuse ja tingimisi karistuse tühistamise.
Muudatusettepanek
56
Artikli 15 lõige 3
3.
Süüdimõistetud isik tuleb kohtulikult ära kuulata enne, kui täitmisele mittepööratud karistuste puhul võetakse vastu otsus karistuse täitmise või karistuse tingimuslikkuse tühistamise kohta.
Vajaduse korral võib kõnealust nõuet järgida vastavalt 29. mai 2000. aasta konventsiooni (Euroopa Liidu liikmesriikide vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) artiklis 10 sätestatud korrale.
-----------------
1 EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.
3.
Kostjate ärakuulamise aluspõhimõtte järgimiseks peavad õigusasutused süüdimõistetud isiku kohtulikult ära kuulama enne, kui võetakse vastu täitmisele mittepööratud karistuste täitmisele pööramise otsus või otsus karistuse tingimuslikkuse tühistamise kohta.
Muudatusettepanek
57
Artikli 15 lõike 4 punkt a
a) tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite kohandamisega;
a) tingimuslike meetmete või kohustuste või tingimuste, mis kujutavad endast alternatiivseid mõjutusvahendeid, kohandamisega;
Muudatusettepanek
58
Artikli 15 lõike 4 punkt b
b) karistuse tingimuslikkuse tühistamisega;
b) karistuse tingimuslikkuse ja tingimisi karistuse tühistamisega;
Muudatusettepanek
59
Artikli 15 lõike 4 punkt c
c) tingimisi karistuse korral karistuse täideviimisega ;
c) tingimisi karistuse korral süüdimõistmisega ;
Muudatusettepanek
60
Artikli 15 lõike 4 punkt d
d) tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite kehtetuks muutumisega.
d) täitmisele mittepööratud karistuse, tingimisi karistuse või alternatiivsete mõjutusvahendite kehtetuks muutumisega.
Muudatusettepanek
61
Artikli 15 lõige 4 a (uus)
4 a.
Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus peab tingimusliku meetme või kohustuste või tingimuste, mis kujutavad endast alternatiivseid mõjutusvahendeid, mis tahes muutmise korral võtma asjakohaselt arvesse artiklit 5.
Muutmise korral võib täidesaatva riigi pädev asutus võtta omal valikul artikli 7 lõike 2 või artikli 9 lõike 1 punkti i kohaselt vastu uue otsuse.
Muudatusettepanek
62
Artikli 15 lõige 5
5.
Karistuse täitmise või karistuse tingimuslikkuse tühistamise korral teavitab otsuse teinud riigi pädev õigusasutus samaaegselt täidesaatva riigi pädevat õigusasutust sellest, kas ta kavatseb täidesaatvale riigile edastada:
5.
Karistuse täitmise või karistuse tingimuslikkuse tühistamise korral teavitab otsuse teinud riigi pädev õigusasutus samaaegselt täidesaatva riigi pädevat õigusasutust sellest, et tingimuslike meetmete üle ei ole enam vaja järelevalvet teostada.
Muudatusettepanek
63
Artikli 15 lõike 5 punkt a
a) nõukogu raamotsuses 2007/…/ JSK
* Väljaannete talitus: palun sisestada 3. põhjenduses osutatud raamotsuse number. * ettenähtud kohtuotsuse ja tunnistuse, mille eesmärgiks on võtta üle vastutus vabadust piirava meetme täitmise eest; või
---------------
* Väljaannete talitus: palun sisestada 3. põhjenduses osutatud raamotsuse number.
välja jäetud
Muudatusettepanek
64
Artikli 15 lõike 5 punkt b
b) Euroopa vahistamismääruse, mille eesmärgiks on süüdimõistetud isiku üleandmine kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusega 2002/584/JSK (mis käsitleb Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda) 1 .
. -------------------------------
1 EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.
välja jäetud
Muudatusettepanek
65
Artikli 15 lõige 6
6.
Tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise kohustuse kehtivuse lõppemise korral lõpetab täidesaatva riigi pädev asutus asjakohaste meetmete rakendamise niipea, kui otsuse teinud riigi pädev asutus on teda sellest nõuetekohaselt teavitanud .
6.
Kui otsuse teinud riigi pädev asutus annab eespool toodud lõike 5 kohaselt asjaolust teada, lõpetab täidesaatva riigi pädev asutus tingimuslike meetmete üle järelevalve teostamise ja nende täideviimise .
Muudatusettepanek
66
Artikli 16 pealkiri
Amnestia ja armuandmine
Amnestia , armuandmine ja kohtuotsuse läbivaatamine
Muudatusettepanek
67
Artikli 16 esimene a lõik (uus)
Vaid otsuse teinud riik võib võtta vastu otsuse, mis käsitleb taotlust selliste kohtuotsuste läbivaatamiseks, mis sisaldavad täitmisele mittepööratud karistusi, tingimisi karistusi ja alternatiivseid mõjutusvahendeid, mille üle järelevalve teostamist ja mille täideviimist hõlmab käesolev raamotsus.
Muudatusettepanek
68
Artikkel 17
Kui süüdimõistetud isik lahkub täidesaatva riigi territooriumilt ja tema seaduslikuks elukohaks saab teine liikmesriik , annab täidesaatva riigi pädev õigusasutus tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve ning kohtuotsuse täitmise osas kõigi edasiste otsuste tegemise suhtes jurisdiktsiooni üle otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele.
Kui süüdimõistetud isik lahkub täidesaatva riigi territooriumilt või ei oma enam seaduslikku ja alalist elukohta täidesaatvas riigis , annab täidesaatva riigi pädev õigusasutus tingimuslike meetmete ja kohustuste või tingimuste, mis kujutavad endast alternatiivseid mõjutusvahendeid, rakendamise järelevalve ning kohtuotsuse (või vajaduse korral tingimisi vabastamise otsuse) täitmise osas kõigi edasiste otsuste tegemise suhtes jurisdiktsiooni üle otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele.
Selgitus
Täidesaatval riigil ei ole enam võimalik süüdimõistetud isiku üle järelevalvet teostada; seega läheb järelevalve teostamise kohustus üle otsuse teinud riigile.
Sellist kohustuse üleminekut tuleks käsitleda kui kohustust ja mitte kui volitust.
Muudatusettepanek
69
Artikli 17 teine a lõik (uus)
1 a.
Esimeses lõigus osutatud jurisdiktsiooni üleandmine peab toimuma ka juhul, kui otsuse teinud riik väljastab selleks täidesaatva riigi pädevale õigusasutusele taotluse selle alusel, et edasine kriminaalmenetlus isiku suhtes toimub otsuse teinud riigis.
SELETUSKIRI
1.
Sellest on möödunud juba üsna palju aega, kui Euroopa Liit lakkas olemast pelgalt ühine majandusruum ning hakkas ka ühiseid väärtusi omaks võtma.
EL liigub edasi oma eesmärgi suunas, et luua poliitiline ühendus, mis järgib valgustuslikku ideaali inimese ülevast väärikusest, ning on järk-järgult ellu kutsumas poliitilise võimu jagamist oma liikmesriikide vahel, institutsioonide vahelist koostööd ning õigussüsteemi, mis on nii kosmopoliitne kui ka inimesekeskne.
Euroopa Liidu puhul on tõeliselt paeluv see liikumine üksikisiku ja kõikide rahvaste ning põlvkondade suhtes kohaldatava õigussüsteemi suunas.
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ühitatakse isikute vaba liikumine kohtuotsuste liikumisega vastastikuse tunnustamise kaudu ning ka poliitilise ja õigusalase koostöö kaudu.
Erinevad õigusvaldkonnad (sealhulgas kriminaalõigus) vabanevad üha rohkem „feodaliseerimisest” üksikutes liikmesriikides, et kindlustada õigluse ühist ideaali kõigi jaoks.
Euroopa Liit on erakordne näide poliitilisest organisatsioonist, mis on õppinud lähendama iga liikmesriigi üksikuid huve algusjärgus oleva õigussüsteemi moraalsetele eesmärkidele.
Kriminaalõigus on kaasatud sellesse järkjärgulisse liikumisse ELi liikmesriikide vahelise vastastikuse koostöö suunas.
Käeoleva raamotsuse siin vaadeldav eesmärk on hõlbustada süüdimõistetud isikute taasintegreerumist ühiskonda, suurendada kannatanute ja ühiskonna kui terviku kaitset ning hõlbustada asjakohaste täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ja tingimisi karistuste jõustamist õigusrikkujate puhul, kes ei ole selle riigi elanikud, kus nad süüdi mõisteti.
Kõnealuse algatuse väärtus on eelkõige selles, et see julgustab liikmesriikide õigusasutusi viima oma kriminaalõigusesse sisse muid mõjutusvahendeid kui vabaduskaotuslikud karistused.
Me oleme kõik teadlikud sellest, et kui poliitiline programm ei paku tingimusi alternatiivsete mõjutusvahendite kehtestamiseks, siis kohtunikud ei püüa neid kohaldada.
Alternatiivsete mõjutusvahendite võimaldamise ülesanne on edendada humanistlikku suhtumist kriminaalõigusesse ja karistustesse ning seega edendada Euroopa õigust üldiselt.
See lahendab eksiarvamuse, et süüdimõistetud isiku õigus sotsiaalsele integratsioonile tema taasintegreerimisel vastandub ühiskonna huvidele.
Tõde on see, et siin ei ole mingisugust vastandumist.
Süüdimõistetud isiku staatus on koguni baromeeter, mis võimaldab hinnata mis tahes poliitilise kogukonna taset tsivilisatsiooni arengu seisukohast ning õigussüsteemi ulatust.
Tingimuslike meetmete kui vabaduskaotusliku karistuse alternatiivi kohaldamise edendamine on eesmärk, mis tuleb ELi kriminaalõiguse valdkonnas kiiresti saavutada.
Euroopa poliitika peab püüdlema seose loomise poole kriminaalõiguse ja õiguste edendamise vahel oma kõikides mõõdetes: karistuste väljatöötamise ja täideviimise osas ning süüdimõistetud isikute ja ühiskonna vaheliste suhete osas üldiselt.
2.
Kohati piirab vastastikuse tunnustamise tulemuslikkust asjaolu, et eri liikmesriikide kriminaalõigus on ikka veel ühtlustamise varajases etapis.
Üks näide sellest on sätestatud asjaomases raamotsuses.
Koostöömenetlus alternatiivsete mõjutusvahendite üle järelevalve teostamisel ja nende täideviimisel oleks palju lihtsam ja tõhusam (ning ka vähem problemaatiline), kui liikmesriigid võtaksid vastu sama liiki karistusi või kui neil oleksid sarnased kohtustruktuurid või isegi sarnane, suurema ühetaolisuse astmega kriminaalmateriaalõigus ja kriminaalmenetlusõigus [vt probleemi seoses erinevate meetmete vastuvõtmise või jurisdiktsioonide ebastabiilsusega, kui täitmisele mittepööratud karistus tühistatakse või kui karistus viiakse täide tingimisi karistuse korral].
Vajadus liikmesriikide kriminaalmateriaalõiguse järkjärgulise ühtlustamise järele on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval Euroopa ala arendamise lõpuleviimise tingimuste eeldus.
Lisaks on liikmesriikide kriminaalõiguse üha suuremat ühtlustamist võimalik toetada Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 osutatud ühiste väärtuste alusel: lisaks toetavad kõnealuseid väärtusi suures osas seadused, mis karistavad kriminaalset käitumist.
3.
Vahepeal tuleb raamotsuses sätestatud menetlusnorme korraldada asjaolude praeguse seisu alusel.
Seepärast on otsustatud, et seaduslikkuse, selguse ja õiguskindluse huvides reguleeritakse pädevuse ja vastutuse jaotamist otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi vahel reegli abil, mille kohaselt riik, kes antud pädevust või vastutust teostab, kohaldab selle suhtes oma õigust ( vt artikli 12 lõige 2 ).
Kõnealuse korraldusega samal ajal on võetud vastu otsus sätestada kohtualuste ärakuulamise põhimõte kui põhimõte, mida tuleb kohaldada juhtumitel, mis on seotud täitmisele mittepööratud karistuse täitmisele pööramise või tingimisi karistuse täideviimisega [ vt artikli 14 lõige 2 a (uus) ].
Sarnaselt on peetud kasulikuks osutamist liikmesriikide põhiseadustele seoses viitega Euroopa Liidu lepingule ( vt artikkel 3 ).
Põhiõigused kehtestavad standardi, mille alusel tuleb ELi ja liikmesriikide põhiõiguste „varusid” lugeda avatuteks, mis üksteist täiendavad.
Sellega seoses on püütud anda ka panus küsimusse nõusoleku kohta järelevalve ja täideviimise eest vastutuse üleviimise algatamisel ( vt artikli 5 lõike 1 punkt a ).
Üleviimise võimalus ei ole süüdimõistetud isiku põhiõigus [täpsemalt sellepärast, et sellel isikul on juba süüdimõistetu staatus ja ajastamise ning rolli selgitamine on samuti kohtuliku õiguspärasuse küsimus].
Seetõttu ei olene üleviimine nõusolekust.
Siin peaks olema otsustav kohtulik kaalutlus, mis vastaks raamotsuse eesmärkidele ja annaks süüdimõistetud isikule õiguse olla ära kuulatud, kuna kuulamisel on sellises arutamises oluline roll.
Lisaks tehakse sellise tulemuslikkuse huvides siinkohal ettepanek sätestada norm täidesaatva riigi poolse keeldumise erandlikkuse kohta ( vt artikli 12 lõige 3 ).
Samuti on võetud vastu otsus lisada määratlus „seaduslik ja alaline elukoht”, mis vastab Euroopa Kohtu kohtupraktikas leiduvale määratlusele [ vt artikli 2 punkt g a (uus) ].
Nagu juba öeldud, annab nimetatud võimalus kõikehõlmava selgituse pädevuse ja vastutuse määratluse/jaotamise kohta otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi vahel.
Selgus toetab õiguskindlust ja seaduslikkust, mis on kriminaalõiguse jaoks hädavajalikud.
Seepärast on jäetud kõrvale täidesaatva riigi poolt meetmete kohandamine selles osas, mis puudutab nende olemust ( vt artikli 7 lõige 2 ).
Vaid kohandamine täideviimise kestuse ja võimaluse korral vormi osas vastab tüpiseerimisele, mida nõuab kriminaalõiguses range seaduslikkuse põhimõte.
4.
Viimasena tuleks rõhutada, et kõnealuse raamotsusega seotud Prantsusmaa ja Saksamaa algatus saadab vabadusel, turvalisusel ja õigusel põhineval Euroopa alal välja väga positiivse signaali.
See näitab, et Euroopa mõõtmest saadakse nüüd ELi intensiivse poliitilise ja õigusalase integratsiooni idee taustal aru.
See näitab ka, kuidas kriminaalõiguse humaniseerimine imbub Euroopa õigussüsteemi: õigussüsteemi, mis põhineb humaansuse kahandamatul väärtusel, milles iga üksikisikut – isegi süüdimõistetut – vaadeldakse kui lõppeesmärki iseeneses, kui ainulaadset ja kordumatut olevust.
MENETLUS
Pealkiri
Täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ning tingimisi karistuste tunnustamine ja järelevalve
Viited
06480/2007 - C6-0129/2007 - 2007/0807(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
11.5.2007
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
LIBE
24.5.2007
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Maria da Assunção Esteves
21.5.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
5.6.2007
27.6.2007
11.9.2007
3.10.2007
Vastuvõtmise kuupäev
3.10.2007
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
26
1
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Alexander Alvaro, Philip Bradbourn, Michael Cashman, Jean-Marie Cavada, Carlos Coelho, Fausto Correia, Esther De Lange, Panayiotis Demetriou, Kinga Gál, Roland Gewalt, Jeanine Hennis-Plasschaert, Lívia Járóka, Magda Kósáné Kovács, Barbara Kudrycka, Henrik Lax, Kartika Tamara Liotard, Sarah Ludford, Viktória Mohácsi, Martine Roure, Søren Bo Søndergaard, Vladimir Urutchev, Adina-Ioana Vălean, Ioannis Varvitsiotis
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Inés Ayala Sender, Edit Bauer, Maria da Assunção Esteves, Ona Juknevičienė, Jean Lambert, Antonio Masip Hidalgo, Siiri Oviir, Eva-Britt Svensson
