6.12.2007
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
suuliselt vastatavate küsimuste B6‑0139/2007 , B6‑0313/2007 ja B6‑0314/2007 alusel
vastavalt kodukorra artikli 108 lõikele 5
Esitaja(d): Jean-Marie Cavada
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel
Terrorismivastane võitlus
Euroopa Parlamendi resolutsioon terrorismivastase võitluse kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse 25. ja 26. märtsil 2004. aastal Brüsselis peetud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi, eelkõige Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2004. aasta terrorismivastast võitlust käsitlevat deklaratsiooni, mis sisaldas solidaarsusklauslit;
–
võttes arvesse 13. novembril 2006. aastal ÜRO peasekretärile esitatud aruannet „Tsivilisatsioonide liit”;
–
võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetava kasutamise kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0032 . ;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,
A.
ning arvestades järgmist:
– terrorism on oht, mis ähvardab kõiki ELi kodanikke ja millele tuleks seepärast kindlalt vastu seista, kusjuures samal ajal tuleks äärmiselt hoolikalt näidata üles austust põhiõiguste suhtes;
– ELi lepingu artiklitest 2 ja 6 tulenevalt peab EL olema vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, kus järgitakse ELi aluseks olevaid demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitse põhimõtteid, ning arvestades, et tulenevalt sama lepingu artiklist 29 „on liidu eesmärk tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse“, eelkõige terrorismi vältimise ja selle vastu võitlemisega;
– EL on varmas andma hinnangut Euroopa Liidu terrorismivastase poliitika saavutustele, piirangutele ja väljavaadetele pärast 11. septembri 2001. aasta, 11. märtsi 2004. aasta ja 7. juuli 2005. aasta traagilisi sündmusi ajal, mil terrorismioht on võtnud globaalse mõõtme, mistõttu parlament nõuab samaväärset reageeringut;
– Euroopa Liit on pühendunud võitlusele igasuguse terrorismi vastu sõltumata sellest, kas selle juured või terroriaktid on ELis või piiri taga, tegutsedes samal ajal õigusriigi põhimõtete piires ja põhiõigusi austades ning arvestades, et eelkõige terrorismivastases võitluses ei tohi olla valdkondi, kus ei austata põhiõigusi;
– kõikide terrorismivastase võitlusega seotud põhiõiguste ja -vabaduste piirangute aega ja ulatust tuleb piirata, need tuleb õigusaktidega ette näha, nende üle tuleb teostada täielikku demokraatlikku ja kohtulikku järelevalvet ning need peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ja proportsionaalsed;
– terrorismi ei ole võimalik kaotada, kuid terrorismiohtu on võimalik vähendada, tegeldes selle põhjustega;
B.
kahetsedes, et terrorirünnakutega kaasnenud erakordse surve all on Euroopa Liidu institutsioonid ilma Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentidega põhjaliku arutelu korraldamist võtnud vastu akte, mille Euroopa Kohus on tühistanud õiglase kohtumõistmise õiguse, andmekaitse eeskirjade või ELi institutsioonide terrorismivastase võitlusega seotud dokumentidele juurdepääsuõiguse rikkumise pärast;
C.
võttes eelkõige arvesse terrorismiohvreid ja nende piinarikkaid kogemusi ning vajadust anda prioriteet nende õigustele ja meetmete toetamisele, millega püütakse võimaldada neile kaitset ja tunnustust, pidades pidevalt meeles seda, et terroristid hakkavad oma positsiooni kaotama siis, kui nende ohvrid avameelselt toimunust räägivad ja ühiskond neid kuulab;
D
olles mures ulatuslike rände- ja varjupaigaalaste andmebaaside kasutamise kaugeleulatuvate tagajärgede pärast ELi tasandil seoses terrorismivastase võitlusega ja eelkõige liikmesriikide politsei- ja õiguskaitseasutustele ning samuti Europolile juurdepääsu andmise üle Eurodaci andmebaasile nende ametikohustuste täitmise ajal seoses terroriaktide ja teiste raskete kuritegude ärahoidmise, avastamise ja uurimisega, nagu nõuti justiits- ja siseasjade nõukogu 2007. aasta juuni järeldustes;
E.
olles seetõttu teadlik, et terrorismivastane võitlus on väga keerukas küsimus, mis nõuab täna rohkem kui kunagi varem rahvusvaheliselt kavandatud mitmetasandilist ja mitmeid valdkondi hõlmavat strateegiat:
– ÜRO 8. septembril 2006. aastal vastu võetud terrorismivastase võitluse strateegia Vt http://www.un.org/terrorism/strategy-counter-terrorism.html. ja Euroopa Nõukogu 2005. aasta mais koostatud terrorismi tõkestamise Euroopa konventsioon Vt http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp?NT=196&amp;CM=2&amp;DF=&amp;CL=ENG ;
– Euroopa Ülemkogu 2005. aasta detsembri terrorismivastase strateegia Vt http://register.consilium.eu.int/pdf/et/05/st14/st14469-re04.et05.pdf. vastuvõtmine, mis kahjuks toimus ilma Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide märkimisväärse kaasamiseta;
– ja komisjoni 6. novembril 2007. aastal esitletud terrorismivastase võitluse pakett;
F
olles seisukohal, et kõik Euroopa strateegia aspektid – vältimine, kaitse, jälitamine, reageerimine – vajavad Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide igakülgset kaasamist ning neid tuleks täies ulatuses ja korrapäraselt teavitada Euroopa Komisjoni iga kahe aasta tagant läbiviidava hindamise raames, võimaldada neil kindlaks teha kasutatavate abinõude tegeliku mõju, sealhulgas mõju põhiõigustele, esialgsete eesmärkide saavutamise ja algatuste tegeliku maksumuse;
G.
avaldades kahetsust, et läbipaistvusest, demokraatlikust järelevalvest, vastutusest ja kohtulikust järelevalvest on olulisel määral vajaka, ja märkides, et Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused, nagu näiteks Europol ja Eurojust, alles alustavad oma tegevuseks vajaliku teabe korrastatud kogumist;
H.
olles nördinud, et teatavad Euroopa valitsused ja nõukogu keeldusid vastamast väidetele võimu kuritarvitamise kohta terrorismi vastu võitlemise ettekäändel, eelkõige LKA poolt erakorraliste üleviimiste ja salajaste kinnipidamiskeskuste puhul;
I.
olles seisukohal, et luure- ja julgeolekuteenistuste piiriülest koostööd tuleb põhjalikumalt ja süstemaatilisemalt kontrollida;
J.
tundes sügavat muret paljude selliste meetmete funktsiooni ülekandumise pärast, mis on kehtestatud terrorismivastase võitluse sildi all, kuid mida tegelikkuses kasutatakse paljudel eri eesmärkidel;
K.
rõhutades vajadust pöörata Euroopa terrorismivastases strateegias märkimisväärselt rohkem tähelepanu terrorismi põhjustele ja ELi rollile selles;
L.
tuletades meelde, et asutamislepingute reform peaks muutma võimalikuks ka Euroopa Liidu läbipaistvama, lihtsustatud ja usaldusväärsema rolli kujundamise terrorismi vastu suunatud võitluses, liikmesriikide solidaarsuse tugevdamise ja Euroopa Parlamendi ning liikmesriikide parlamentide kaasamise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud abinõude hindamisse, avaldades samas kahetsust, et Euroopa Liidu tasandil puudub vastuvõetud õigusaktide üle täielik kohtulik järelevalve enne reformilepingu jõustumist,
1.
tervitab soojalt uue reformilepingu vastuvõtmist ja kutsub liikmesriike üles seda ratifitseerima, et muuta siduvaks põhiõiguste harta, mis on vajalik täiendus Euroopa terrorismivastase võitluse strateegiale;
„vältimise“ osas:
2.
on seisukohal, et EL peaks toetama Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil võetavaid meetmeid, mille eesmärk on vägivaldse äärmusluse ärahoidmine, soodustades inimeste integreerumist kultuuridevahelise dialoogi ja poliitilise tõrjutuse ärahoidmise kaudu ja demokraatia ning inimõiguste kui meie ühiskonda toetavate üldiste väärtuste edendamisega, hoides ära poliitilise tõrjutuse; samuti peab vajalikuks võidelda vägivaldse äärmuslusega, sealhulgas vägivallategudele õhutamisega;
3.
on lisaks veendunud, et terrorismi takistamise oluline alustala on Euroopa Liidu ja liikmesriikide arenguabipoliitika, mis toimib ühtlasi julgeolekupoliitikana; on seisukohal, et kodanikuühiskonna edendamine ning kaasaaitamine sotsiaalse rahu ja heaolu edendamisele on sobivad vahendid inimestele nende võimaluste näitamiseks ja fundamentalistlike ideoloogiate leviku piiramiseks; seetõttu usub, et arenguabi poliitika raames on vaja senisest tunduvalt enam edendada haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteemide rajamist riikides, mida on korduvalt tuvastatud terrorismi päritoluriikidena;
4.
on sellega seoses seisukohal, et Euroopa Liit peaks soodustama parimaid tavasid ja nende levitamist ELis, ning märgib, et parlament esitab peagi soovitused kõnealuses valdkonnas, võttes arvesse nõukogu ja komisjoni panust;
5.
usub, et juhtumid, nagu näiteks Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu hiljutine keeldumine tegelemast Khalid Al-Masri kaebusega, kalduvad tugevdama eelkõige Euroopa moslemivähemuste muljet, et terrorismivastased meetmed kehtestavad topeltstandardeid; kutsub seepärast Euroopa Liitu üles osalema jõulisemalt võitluses õigusriigi põhimõtete toetamise eest ELis ja rahvusvahelises kontekstis, eriti oma kodanike kaitsmise abil kohtulikule vastutusele võtmisel kolmandates riikides, mis puudutab ebaproportsionaalselt suurel määral moslemitest kodanikke;
6.
on seisukohal, et terrorismi ennetamine nõuab sellist ELi välispoliitikat, mis edendab demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ja inimõiguste austamist nii ELi naabruses kui ka kaugemal;
7.
kinnitab veel kord politsei- ja õigusalase koostöö tähtsust ELi tasandil, eriti teabevahetuse ja analüüsi osas, ning kutsub liikmesriike üles koostööd Europoli tegevuse koordineerimise ja toetuse abil tugevdama;
8.
on seisukohal, et suurendamaks oma tõhusust terrorismivastases võitluses, peaksid komisjon ja liikmesriigid looma Euroopa terrorismivastaste keskuste vahelise alalise teabevahetuse võrgustiku;
9.
kordab, kui tähtis on luureandmete jagamine nii ELi tasandil kui ka liikmesriikide teenistuste vahel ja kinnitab veel kord vajadust ühtsete eeskirjade järele ELi tasandil, et tagada vajalikku demokraatlikku ja parlamentaarset kontrolli;
„kaitsmise“ osas:
10.
kinnitab veel kord kolmandate riikidega terrorismi ennetamisel ja selle vastases võitluses tehtava koostöö tähtsust ning rõhutab, et Ühendriigid on kõnealuses valdkonnas oluline partner; on seisukohal, et ELi ja Ühendriikide vahel tuleks rahvusvahelise kokkuleppe abil määratleda politsei- ja õigusalase koostöö ning põhiõiguste, eriti isikuandmete kaitse ühtne raamistik, tagades asjakohase demokraatliku ja parlamentaarse kontrolli riiklikul ja ELi tasandil;
11
on seisukohal, et selleks et „kaitsta kodanikke, põhiõigusi, inimõigusi, demokraatiat ja infrastruktuure ning vähendada ELi haavatavust rünnakute suhtes, sealhulgas parandades piiride, transpordi ja esmatähtsa infrastruktuuri turvalisust“, on ELi jaoks esmatähtis:
a) luua koostöös liikmesriikidega kogu Euroopat hõlmav:
– looduse või inimtegevusest põhjustatud katastroofide kriisihoiatus- ja avastussüsteem, mis põhineb ka riiklikel kaitsekavadel ning mis toimib 7 päeva nädalas ja ööpäev läbi;
– esmatähtsate ning strateegiliste infrastruktuuride ja võrkude kaart, võttes arvesse tulevast ELi direktiivi Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise kohta ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamist;
– solidaarsuspõhimõtte tõhus toimimine liikmesriikide vahel, mis annaks viivitamatu juurdepääsu hinnalistele riiklikele ressurssidele (nn „varad“, näiteks vaktsiinid või arenenud tehnoloogia);
b) muuta täielikult toimivateks SIS II ja VIS andmebaasid, sealhulgas õiguskaitseasutuste juurdepääsu puudutavad sätted; toob välja, et kõnealused andmebaasid ei ole esmase õiguskaitse seisukohalt lõplikud ja juurdepääs neile õiguskaitse eesmärgil on seega piiratud erijuhtudega, kui see on vajalik ja demokraatlikus ühiskonnas proportsionaalne; on seisukohal, et isikuandmete suuremahuline kogumine ja andmete töötlemine profiilide koostamiseks andmete hankimise tehnika abil, nagu on ette nähtud hiljutise ettepanekuga võtta vastu direktiiv ELi reisijate registreerimise süsteemi kohta, ei ole Euroopa tasandil lubatud;
c) koordineerida liikmesriikide kaudu paremini oma luureteenistuste tööd ja aidata kaasa sellele, et teabevahetust takistavad asjaolud, nagu näiteks usalduse puudumine, kõrvaldatakse kiiresti, kuna üksikud nn infosaared ja teabe isoleerimine riikide luureteenistuste poolt on vastuolus ühenduse terrorismivastase võitluse lähenemisviisiga;
d) ratsionaliseerida ja parandada oma terrorismivastaste õigusaktide selgust, läbipaistvust ja kohaldatavust;
12.
rõhutab, et mis tahes järelevalve Interneti üle, et terrorirünnakuid ennetada, ei tohiks ühelgi juhul sisaldada piiranguid sõnavabadusele, mille eesmärk ei ole õhutada terroriakte ja mis mõistuspäraselt ei saa iseenesest selliste tegudeni viia;
13.
tuletab nõukogule meelde tema kohustusi parlamendi ees ja kutsub teda üles võtma lõpuks – enne täiendavate terrorismivastaste meetmete väljakuulutamist – vastu raamotsuse politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, mis tagaks nõuetekohase andmekaitse, ning raamotsuse teatavate protsessiõiguste kohta kriminaalmenetluses kõikjal Euroopa Liidus;
14.
tuletab meelde, et Eurodaci kui esimese samba andmebaasi esmane eesmärk on hõlbustada Dublini II määruse kohaldamist, et määrata liikmesriik, kes vastutab varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ja et mis tahes ettepanek see julgeolekumeetmeks ja kriminaaluurimise vahendiks muuta oleks tõenäoliselt ELi ja rahvusvahelise õiguse kohaselt õigusvastane;
15.
märgib murega, et õiguskaitseasutuste ja Europoli juurdepääs andmebaasile Eurodac võib tuua kaasa varjupaigataotlejate häbimärgistamise, diskrimineerimise ja seada nad ohtu;
16.
on seisukohal, et profiilide koostamise kõik vormid terrorismivastastes meetmetes on vastuvõetamatud; peab vastuvõetamatuks ELi reisijate registreerimise süsteemi järgimist, ilma et täielikult hinnataks ELi ja Ameerika Ühendriikide ning ELi ja Kanada vaheliste reisijate registreerimise süsteemi käsitlevaid lepinguid, eelkõige nende mõju ohu vähendamisele ja julgeoleku suurendamisele ning samuti mõju eraelu puutumatusele ja kodanikuvabadustele;
17.
väljendab muret selle pärast, et õiguskaitseasutuste ja Europoli juurdepääs Eurodacile võib vähendada andmebaasi Eurodac põhieesmärgi tulemuslikkust;
„jälituse“ osas:
18.
nõuab tungivalt, et liikmesriigid unustaksid kõhklused ja edendaksid ELi tasandil õigusalast ja politseikoostööd terrorismivastases võitluses; palub, et teda teavitataks viivitamata sellest kui tõhus on praegune koostöö ja millised tulemused on selgunud liikmesriikide ja Euroopa institutsioonide vastastikuse hindamise mehhanismi kaudu;
19.
rõhutab vajadust tugevdada Eurojusti ja Europoli koordineerimist ja tegevuslikku rolli, mis on hädavajalikud vahendid tegeliku ja tõhusa koostöö jaoks vastutuselevõtmisel ja jälitustegevuses ELi tasandil; kinnitab samal ajal veel kord vajadust ELi tasandil täieliku demokraatliku kontrolli tagamise järele;
20.
kinnitab kindlalt, et kiiresti tuleb võtta vastu raamotsus, mis käsitleb kolmanda samba andmekaitset, tagades ELi kodanikele tagatiste kõrge taseme, millest praegu ELi tasandil puudus on;
21.
seetõttu palub, et:
a) komisjon annaks parlamendile enne aasta lõppu vastused, mis komisjon on saanud küsimustikele terrorismivastaste õigusaktide, eelkõige terrorismi ja Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse ning andmete säilitamist käsitleva direktiivi rakendamise kohta riiklikul tasandil ja selle mõju kohta põhiõigustele ning mis tahes erinevuste kohta liikmesriikides rakendamisel, samuti hinnangu ja igasugused ettepanekud, kuidas oleks võimalik tagada kehtivate terrorismivastase võitluse alaste õigusaktide parem ülevõtmine ja kasutamine;
b) komisjon teavitaks parlamenti, kui liikmesriigid on kõik vastu võetud terrorismivastased õigusaktid rakendanud, ja kui see ei ole nii, annaks parlamendile teada, millised riigid on maha jäänud ja miks;
c) komisjon viiks läbi terrorismivastaste õigusaktide tagajärgede üldise hindamise, mõõtes õigusaktide tõhusust ning uurides nimetatud õigusaktide positiivset ja negatiivset mõju nii julgeoleku kui ka kodanike õigustega seoses;
d) komisjon teavitaks parlamenti, kas kõik õigusaktid, mis rikuvad kodanike õigusi, annavad kodanikele võimaluse oma andmeid parandada, fakte vaidlustada ja kaevata meetmete proportsionaalsuse üle;
e) terrorismivastase võitluse koordinaator annaks parlamendile enne 2008. aasta juunit ülevaate liikmesriikide, Europoli ja Eurojusti abinõude tõhususe kohta; ühtlasi peab oluliseks kaaluda, millised abinõud on sobilikumad koostööks piiratud arvu liikmesriikide vahel ja milliseid tuleks kooskõlas solidaarsuspõhimõttega kohaldada kõikides liikmesriikides;
f) nõukogu tegutseks parlamendi soovituste järgi, mis puudutavad LKA kinnipeetavate üleandmise programmi;
g) komisjon ja nõukogu teostaks läbivaatamise, mida parlament on korduvalt nõudnud ja mis puudutab äriühinguid, keda kolmandad riigid (eriti Ühendriigid) sunnivad esitama ametiasutustele oma klientide andmeid;
22.
palub, et nõukogu ja komisjon teeks koostööd reaalselt toimiva Euroopa Liidu ja riiklike abinõude tõhususe hindamismehhanismi loomisel kõnealuses valdkonnas, määratledes järk-järgult erapooletud näitajad, mis kujundavad terrorismiohtu ELile (nt uurimiste ja kohtumenetluste statistika, võimalike piirkondlike kriiside analüüs, tõendid õnnestunud/ebaõnnestunud koostöö kohta jne), et anda Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele selgem pilt vähemalt riikliku poliitika tõhususest ja mis tahes puudustest või positiivsetest külgedest nimetatud valdkondades;
23.
teeb ettepaneku, et liikmesriigid koondaks oma vahendid politseikoostöö raames ning rõhutaks seni soositud tehnilise lähenemisviisi asemel isikliku ja personali koostöö tähtsust; on sellega seoses seisukohal, et rohkem tuleks julgustada riiklike hädaabiteenistuste infovahetust ja kõrvaldada takistusi, näiteks keelebarjäärid keelekursuste abil; lisaks on seisukohal, et politsei koolitusmeetmed tuleks muuta vastavaks Euroopa demograafilisele tegelikkusele, nii et näiteks teadmised islamiusu ja moslemi tavade kohta kuuluks tulevikus koolitusmaterjali hulka;
24.
võtab teadmiseks komisjoni uued meetmed, mis puudutavad eelkõige ühte terrorismi käsitleva raamotsuse muudatust ja ettepanekut luua ELi reisijate registreerimise süsteem; väljendab oma valmisolekut kõnealuste meetmete tähelepanelikuks läbivaatamiseks, ja kordab oma muret seoses ettepanekuga luua ELi reisijate registreerimise süsteem, eriti selles osas, mis puudutab kavandatud profiilide koostamise kava vajalikkust ja proportsionaalsust, millel see näib põhinevat;
25.
kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et kasutataks tõhusamalt liikmesriikide vahelise piiriülese koostöö mehhanisme nagu Euroopa vahistamismäärus;
26.
tuletab komisjonile meelde tõenditel põhineva poliitikakujundamise tähtsust; seepärast palub komisjonil tagada, et kõikide tulevaste terrorismivastaste ettepanekutega kaasneks tõsine mõju-uuring või hindamine, mis näitab võetavate meetmete vajalikkust ja kasulikkust;
27.
kinnitab veel kord kolmandate riikidega terrorismi ennetamisel ja selle vastases võitluses tehtava koostöö tähtsust ning rõhutab, et Ühendriigid on kõnealuses valdkonnas oluline partner; on seisukohal, et ELi ja Ühendriikide vahel tuleks rahvusvahelise kokkuleppe abil määratleda politsei- ja õigusalase koostöö ühtne õiguslik raamistik, mille puhul pannakse erilist rõhku põhiõiguste, eriti isikuandmete kaitsele, tagades asjakohase demokraatliku ja parlamentaarse kontrolli riiklikul ja ELi tasandil;
28.
tunneb muret liikmesriikide iseloomuliku seisukoha pärast terrorismivastastes õigusaktides, mille puhul soov edastada poliitilist sõnumit osutub sageli tähtsamaks kui võimalikkuse ja kasulikkuse piiride tõsine ja hoolikas kaalumine, mille hulka kuulub üha enam õigusriigi põhimõtete, nagu näiteks proportsionaalsuse põhimõtte ja süütuse presumptsiooni ebapiisav austamine;
„reageerimise“ osas:
29.
on seisukohal, et terrorirünnaku korral on ülima tähtsusega liikmesriikide võime tegutseda solidaarsuse vaimus, tulla toime terrorirünnaku tagajärgedega ja hoida need minimaalsetena, eelkõige nendes ELi riikides, kus ei ole piisavalt inimressursse, rahalisi või tehnoloogilisi vahendeid, et saada hakkama tagajärgedega, koordineerida reageerimist ja aidata ohvreid;
30.
tuletab meelde kõikide demokraatlike jõudude vahelise ühtsuse tähtsust terrorismivastases võitluses;
31.
peab terroriaktidele reageerimise võtmeelemendiks vajalike, tõhusate ja proportsionaalsete vahendite kehtestamist, mis toetavad üldist terrorismivastast võitlust, ja peab samavõrd oluliseks õigusriigi põhimõtete, kodanike kodanikuõiguste, kahtlusaluste kohtulike ja õiguslike tagatiste ning kõikide kehtestatud õigusaktide üle teostatava demokraatliku kontrolli igakülgset kaitsmist nii Euroopa tasandil kui ka suhetes kolmandate riikidega;
32.
nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku parlamentaarse kontrolli tagamiseks ühendatud ja koordineeritud luuretegevuse üle ELi tasandil;
seoses terrorismi juurtega:
33.
kutsub nõukogu ja komisjoni üles koostama tegevuskava demokraatia levitamiseks maailmas ning majandusliku ja poliitilise koostöö tugevdamiseks islamiriikidega:
a) demokraatlike liikumiste toetamise teel üliõpilaste vahetuse ja teiste koolitusvormide kaudu;
b) üliõpilaste vahetuse ja teiste koolitusvormide kaudu;
c) selliste meediakanalite rahastamise teel, mis levitavad demokraatlikke ideid ning paljastavad terroristlikku tegevust ja neid, kes seda toetavad;
34.
kutsub komisjoni üles määratlema meetmeid terrorismiohvrite kaitsmiseks ja toetamiseks, sealhulgas heade tavade vahetamise propageerimine ja ühtsed tagatised ELi tasandil;
vajadus tihedama ja tõhusama parlamentidevahelise koostöö järele lähtuvalt uuest terrorismivastasest strateegiast:
35.
on seisukohal, et juba asutamislepingute muutmise allkirjastamise järel peaksid Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid alustama Euroopa terrorismivastase strateegia ühist hindamist, et valmistada ette kõrgetasemelise dialoogi uut vormi kõnealuses valdkonnas, mis ühendab kodanike esindajad ELi ja liikmesriikide tasandil;
koostöö komisjoni ja nõukoguga:
36.
pidades silmas, et Lissaboni leping jõustub eeldatavasti 2009. aastal, ja et ELi institutsioonid peaksid looma juba 2008. aastal tingimused selle jõustumiseks, on seisukohal et ettepanekuid, mis kuuluvad kaasotsustamismenetluse alla ja mida enne uue lepingu jõustumist lõpuni ei menetleta, tuleks 2008. aastal käsitleda kaasotsustamise laadse menetlusena;
37.
võtab teadmiseks uue terrorismialaste õigusaktide ettepanekute paketi, mis sisaldab nõukogu raamotsust reisijate registreerimise süsteemi kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel, direktiivi, mis käsitleb lõhkeaineid ja terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse rakendamist puudutavat hindamisaruannet; kavatseb hinnata ettepanekuid lähtudes tõenditest;
38.
on veendunud, et ELi terrorismivastane koordinaator peaks mängima olulist rolli ühenduse lähenemisviisis ja et tema praegused kohustused ei anna talle selleks vajalikku mänguruumi;
39.
ootab, et koostöös parlamendiga töötataks välja ELi terrorismivastase poliitika strateegia, milles mitte üksnes ei tooda esile terviklikku lähenemisviisi ja läbivat teemat, vaid milles ennekõike nähakse ette erinevad lühiajalised, keskpika tähtajaga ja pikaajalised meetmed;
***
40.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Nõukogule ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele.
