P6_TA(2007)0228
Prümi leping: piiriülene koostöö seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega *
A6-0207/2007
Euroopa Parlamendi 7. juuni 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (6566/2007 – C6-0079/2007 – 2007/0804(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatust (6566/2007) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse nõukogu muudatusettepanekuid (7273/1/2007, 17. aprill 2007) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c;
–
võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0079/2007 );
–
võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;
–
võttes arvesse kodukorra artikleid 93, 51 ja 35;
–
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6-0207/2007 ),
1.
kiidab Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatuse muudetud kujul heaks;
2.
palub nõukogul teksti vastavalt muuta;
3.
palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4.
palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatust oluliselt muuta;
5.
avaldab kahetsust nõukogu poolt Euroopa Parlamendi suhtes kehtestatud kohustuse pärast avaldada kiireloomuliselt oma arvamust ilma nõuete- ja asjakohase parlamentaarse läbivaatamise ajata ning nii põhjaliku mõju hindamise kui senise Prümi lepingu rakendamise hindamiseta ja ilma nõuetekohase raamotsuseta isikuandmete kaitsmise kohta politsei- ja õigusalases koostöös, mida Euroopa Parlament peab vajalikuks enne mis tahes õiguslakti vastuvõtmist kolmanda samba raames;
6.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi valitsusele.
Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi ettepanek Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud Muudatusettepanek 1 Pealkiri
NÕUKOGU
OTSUS
2007/…/JSK, …, piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega
NÕUKOGU
RAAMOTSUS
2007/…/JSK, …, piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega
(Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses.)
Muudatusettepanek 2 Esimene volitus
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkti a, artiklit 32 ja artikli 34 lõike 2
punkti c
,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkti a, artiklit 32 ja artikli 34 lõike 2
punkti b
,
Muudatusettepanek 3 Teine a volitus (uus)
võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 4. aprilli 2007. aasta arvamust,
Muudatusettepanek 4 Põhjendus 1 (1)
Euroopa Liidu Nõukogu omistab olulist tähtsust vabadusel, turvalisusel ja õigusel
rajaneva ala loomisele
, mis on
liiduks ühinenud riikide
elanike jaoks äärmiselt oluline.
(1)
Euroopa Liidu Nõukogu omistab olulist tähtsust vabadusel, turvalisusel ja õigusel
rajanevale alale
, mis on
Euroopa Liidu
elanike jaoks äärmiselt oluline.
Muudatusettepanek 5 Põhjendus 10 (10)
Kõnealuseid tingimusi täidab 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vaheline Prümi leping piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega.
Selleks et kõik liikmesriigid saaksid täita Haagi programmi olulisi nõudeid
ja saavutada selle ajalised eesmärgid
,
oleks
Prümi
lepingu olulisi osi
vaja kohaldada kõigi liikmesriikide suhtes.
Seetõttu
peaksid käesoleva
nõukogu
otsuse aluseks olema
Prümi lepingu
peamised sätted
.
(10)
Kõnealuseid tingimusi täidab 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vaheline Prümi leping piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega.
Selleks et kõik liikmesriigid saaksid täita Haagi programmi olulisi nõudeid,
on
Prümi
lepingut
vaja kohaldada kõigi liikmesriikide suhtes.
Seetõttu
sisaldab käesolev
nõukogu
raamotsus mõningaid
Prümi lepingu
peamisi sätteid, eriti neid, mis on seotud politsei- ja õigusalase koostööga Euroopa Liidus
.
Muudatusettepanek 6 Põhjendus 11 a (uus)
(11 a)
Kõnealused täiustused andmevahetuses kujutavad endast sammu edasi teabe kättesaadavaks tegemisel õiguskaitseametnike vahel liikmesriikides.
Asjakohane on tagada, et on olemas põhjused automaatotsinguteks riiklikes DNA ja sõrmejälgede andmebaasides, kui tegemist on isikuandmetega.
Muudatusettepanek 7 Põhjendus 15 (15)
Teatavaid tingimusi kohaldades peaksid liikmesriigid saama edastada isikuandmeid ja isikustamata andmeid, et parandada piiriülese mõõtmega suursündmustega seonduvat teabevahetust.
(15)
Teatavaid tingimusi kohaldades peaksid liikmesriigid saama edastada isikuandmeid ja isikustamata andmeid, et parandada piiriülese mõõtmega suursündmustega seonduvat teabevahetust
ja mille eesmärk on terroriaktide ennetamine
.
Teabega varustamine peaks olema vajalik ja proportsionaalne ja põhinema konkreetsetel asjaoludel, mis annavad põhjust eeldada, et kuritegusid hakatakse toime panema.
Muudatusettepanek 8 Põhjendus 15 a (uus)
(15 a)
Europol peaks volitustest lähtuvalt saama andmebaasidele juurdepääsu.
Muudatusettepanek 9 Põhjendus 16 (16)
Kuna rahvusvahelist koostööd ja eelkõige piiriülese kuritegevusega võitlemisele suunatud rahvusvahelist koostööd tuleks veelgi parandada, peaks käesolev
otsus
võimaldama lisaks teabevahetuse parandamisele muu hulgas tihedamat politseiasutuste vahelist koostööd, näiteks ühiste julgeolekuoperatsioonide kaudu (näiteks ühispatrullid)
ning piiriülese sekkumise kaudu otsese surma või vigastuste ohu korral.
(16)
Kuna rahvusvahelist koostööd ja eelkõige piiriülese kuritegevusega võitlemisele suunatud rahvusvahelist koostööd tuleks veelgi parandada, peaks käesolev
raamotsus
võimaldama lisaks teabevahetuse parandamisele muu hulgas tihedamat politseiasutuste vahelist koostööd, näiteks ühiste julgeolekuoperatsioonide kaudu (näiteks ühispatrullid).
Muudatusettepanek 10 Põhjendus 18 (18)
Olles teadlik sellest, et käesoleval nõukogu otsusel on suur tähtsus üksikisikute õiguste kaitsmise seisukohast ning sellest
, et isikuandmete edastamine teisele liikmesriigile nõuab andmeid saava liikmesriigi piisavat andmekaitse taset
, peaksid liikmesriigid kandma hoolt kõigi otsuses sisalduvate andmekaitse eeskirjade tõhusa rakendamise eest
.
(18)
Kokkulangevuse või selle puudumise tuvastamisel põhinev süsteem näeb ette anonüümsete profiilide võrdlemise, kus vahetatakse täiendavaid isikuandmeid alles pärast kokkulangevuse tuvastamist, ja tagab piisava andmekaitsesüsteemi, mõistes
, et isikuandmete edastamine teisele liikmesriigile nõuab andmeid saava liikmesriigi piisavat andmekaitse taset.
Muudatusettepanek 11 Põhjendus 18 a (uus)
(18 a) andmete erikategooriaid, mis puudutavad rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi seisukohti, usulisi või filosoofilisi veendumusi, parteilist või ametiühingutesse kuuluvust, seksuaalset sättumust või tervist, tuleks töödelda vaid juhul, kui see on konkreetse juhtumi eesmärgil ja kooskõlas konkreetsete kaitsemeetmetega absoluutselt vajalik ja proportsionaalne.
Muudatusettepanek 12 Põhjendus 18 b (uus)
(18 b)
Kõnealused konkreetsed andmekaitse-eeskirjad koostatakse andmekaitset käsitleva kolmanda samba raamotsuse puudumisel.
Kui kõnealune raamotsus heaks kiidetakse, tuleks seda kohaldada kogu politseivaldkonna ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonna suhtes, tingimusel, et selle andmekaitse tase on piisav ja vähemalt võrdne Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsioonist ja selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokollist tuleneva tasemega ning võtab sealjuures arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitust liikmesriikidele nr R (87) 15, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas, ka juhul, kui andmeid ei töödelda automatiseeritult.
Muudatusettepanek 13 Põhjendus 18 c (uus)
(18 c)
Euroopa Parlamendiga tuleb konsulteerida iga käesoleva raamotsuse rakendusmeetme osas.
Muudatusettepanek 14 Põhjendus 18 d (uus)
(18 d)
On vajalik, et nõukogu võtaks niipea kui võimalik vastu menetlusõigusi käsitleva raamotsuse, et sätestada teatavad miinimumeeskirjad, mis käsitlevad üksikisikute jaoks õigusabi kättesaadavust liikmesriikides.
Muudatusettepanek 15 Põhjendus 18 e (uus)
(18 e)
Seoses teabe edastamise ja abi andmisega suuremate sündmuste ja massikogunemiste puhul peab üldine raamistik olema kooskõlas 26. mai 1997. aasta ühismeetmega 97/339/JSK (avaliku korra ja turvalisuse alase koostöö kohta)
1
ning nõukogu 29. aprilli 2004. aasta resolutsiooniga (turvalisuse kohta ülemkogu istungitel ja teistel samalaadsetel üritustel)
2
ning Madalmaade Kuningriigi algatusega (eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus piiriülese politseikoostöö tugevdamise kohta kohtumiste puhul, kus viibib suur hulk inimesi rohkem kui ühest liikmesriigist ja kus politseitöö peamine eesmärk on avaliku korra ja turvalisuse tagamine ning kuritegude ärahoidmine ja nende vastu võitlemine)
3
.
_________
1
EÜT L 147, 5.6.1997, lk 1.
2
ELT C 116 E, 30.4.2004, lk 18
.
3
ELT C 101, 27.4.2005, lk.
36.
Muudatusettepanek 16 Põhjendus 20 (20)
Käesolevas
otsuses
austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetest,
(20)
Käesolevas
raamotsuses
austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest.
Eelkõige tagatakse käesoleva raamotsusega täielikult kodanike põhiõigus eraelule ja suhtlusele ning isikuandmete kaitsele vastavalt harta artiklitele 7 ja 8.
Muudatusettepanek 17 Põhjendus 20 a (uus)
(20 a)
Käesoleva raamotsuse tõhususe ja õige rakendamise eeltingimusteks on Prümi lepingu täielik läbivaatamine ja selle senise toimimise hindamine ning kolmanda sambaga hõlmatud andmekaitset käsitleva raamotsuse vastuvõtmine.
Muudatusettepanek 18 Artikli 1 sissejuhatav osa
Käesoleva
otsuse
abil kavatsevad liikmesriigid tõhustada piiriülest koostööd Euroopa Liidu lepingu VI jaotisega hõlmatud küsimustes, eelkõige teabevahetust kuritegude ennetamise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahel.
Sel eesmärgil sisaldab käesolev
otsus
eeskirju järgmistes valdkondades:
Käesoleva
raamotsuse
abil kavatsevad liikmesriigid tõhustada piiriülest koostööd Euroopa Liidu lepingu VI jaotisega hõlmatud küsimustes, eelkõige teabevahetust
nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta)¹ artiklis 2, samuti nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismiga võitlemise kohta)² artiklites 1 kuni 4 loetletud
kuritegude ennetamise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahel.
Sel eesmärgil sisaldab käesolev
raamotsus
eeskirju järgmistes valdkondades:
__________
1
EÜT L 190, 18.7.2002, lk.
1.
2
EÜT L 164, 22.6.2002, lk.
3.
Muudatusettepanek 19 Artikli 1 punkt 4
4) sätted mitmesuguste meetmete kaudu toimuva piiriülese politseikoostöö tingimuste ja korra kohta (5. peatükk).
4) sätted mitmesuguste
kindlaksmääratud
meetmete kaudu toimuva piiriülese politseikoostöö tingimuste ja korra kohta (5. peatükk).
Muudatusettepanek 20 Artikli 1 punkt 4 a (uus)
4 a)
Andmekaitset käsitlevad sätted (6. peatükk), artikli 14 lõige 2 ja artikli 16 lõige 2 ja 4.
Muudatusettepanek 21 Artikkel 1 a (uus)
Artikkel 1a
Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) "kuritegu" – nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK artiklis 2 loetletud õigusrikkumine;
2) "terroriakt" – nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1 kuni 4 loetletud kuritegu;
3) "isikuandmed" – mis tahes teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (edaspidi "andmesubjekt") kohta; "tuvastatav isik" – isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige isikukoodi põhjal või ühe või mitme tema füüsilisele, füsioloogilisele, vaimsele, majanduslikule, kultuurilisele või sotsiaalsele kuuluvusele omase joone põhjal;
4) "isikuandmete töötlemine" – isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, sorteerimine, väljavõtete tegemine, vaatamine, kasutamine, juurdepääsu võimaldamine andmetele edastamise teel, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine; käesoleva raamotsuse tähenduses hõlmab töötlemine ka teatise saatmist selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte;
5) "automatiseeritud otsingumenetlus" – otsene juurdepääs teise asutuse automatiseeritud registritele, mille puhul otsingule vastamine ei nõua inimese sekkumist;
6) "andmete viitamine" – salvestatud isikuandmete markeerimine, piiramata nende edasist töötlemist;
7) "andmete sulgemine" – salvestatud isikuandmete markeerimine eesmärgiga piirata nende edaspidist töötlemist;
8)
"DNA mittekodeeritav osa" – kromosoomi osad, mis ei sisalda geneetilist väljendust, st mis teadaolevalt ei anna teavet konkreetsete pärilike omaduste kohta; teaduse arengust sõltumata ei avaldata DNA mittekodeeriva alaga seotud täiendavat teavet ei praegu ega tulevikus.
Muudatusettepanek 22 Artikkel 1 b (uus)
Artikkel 1 b
Liikmesriikidel tuleb selgelt eristada järgmiste isikute andmeid:
– isik, keda kahtlustatakse kuriteo toimepanemises või selles osalemises;
– isik, kes on kuriteos süüdi mõistetud;
– isik, kelle puhul esineb põhjendatud kahtlusi, et ta kavatseb kuriteo toime panna;
– isik, keda uurimise käigus võidakse kutsuda tunnistusi andma seoses uuritavate kuritegude või järgneva kriminaalmenetlusega;
– isik, kes on olnud kuriteo ohver või kelle puhul teatavad asjaolud annavad alust uskuda, et isik on olnud kuriteo ohver;
– isik, kes võib kuritegude kohta teavet anda;
– eespool loetletud isikute kontaktisik või nendega seotud isik ja
– isik, kes ei kuulu ühtegi eespool nimetatud kategooriasse.
Muudatusettepanek 23 Artikli 2 lõige 1 1.
Liikmesriigid loovad kuritegude uurimise eesmärgil riiklikud DNA registrid ja haldavad neid.
Käesoleva
otsuse
alusel nendes registrites sisalduvate
andmete
töötlemine toimub vastavalt
käesolevale otsusele
kooskõlas andmete töötlemise suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega.
1.
Liikmesriigid loovad kuritegude uurimise eesmärgil riiklikud DNA registrid ja haldavad neid.
Käesoleva
raamotsuse
alusel nendes registrites sisalduvate
isikuandmete
töötlemine toimub vastavalt
6. peatükis sätestatud andmekaitse-eeskirjadele,
kooskõlas andmete töötlemise suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega.
Muudatusettepanek 24 Artikli 2 lõige 2 2.
Käesoleva
otsuse
rakendamiseks tagavad liikmesriigid
viiteandmete kättesaadavuse lõike 1 esimeses lauses osutatud
riiklikest DNA registritest.
Viiteandmed sisaldavad ainult DNA profiile, mis on saadud DNA mittekodeerivast osast, ja viitenumbrit.
Viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab otseselt kindlaks teha andmesubjekti.
Viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik tuvastada seost ühegi üksikisikuga (
"
identifitseerimatud DNA profiilid
"
), on sellisena tähistatud.
2.
Käesoleva
raamotsuse
rakendamiseks tagavad liikmesriigid
juurdepääsu viiteandmetele kuritegude uurimiseks avatud
riiklikest DNA registritest.
Viiteandmed sisaldavad ainult DNA profiile, mis on saadud DNA mittekodeerivast osast, ja viitenumbrit.
Viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab otseselt kindlaks teha andmesubjekti.
Viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik tuvastada seost ühegi üksikisikuga (
"
identifitseerimatud DNA profiilid
"
), on sellisena tähistatud.
Muudatusettepanek 25 Artikli 3 lõige 1 1.
Kuritegude uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid
artiklis 6 osutatud
teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu oma DNA registrite viiteandmetele koos õigusega sooritada DNA profiile võrreldes automatiseeritud otsinguid.
Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega.
1.
Kuritegude uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu oma DNA registrite viiteandmetele koos õigusega sooritada DNA profiile võrreldes automatiseeritud otsinguid.
Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas
6. peatükis sätestatud andmekaitse-eeskirjade ja
andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega.
Muudatusettepanek 26 Artikkel 5
Kui artiklites 3 ja 4 osutatud menetluste käigus ilmneb DNA profiilide kokkulangevus, lähtutakse
olemasolevate
isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamisel taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikust õigusest, sealhulgas õigusabi eeskirjadest.
Kui artiklites 3 ja 4 osutatud menetluste käigus ilmneb DNA profiilide kokkulangevus, lähtutakse isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamisel taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikust õigusest sealhulgas õigusabi eeskirjadest
ning 6. peatükis sätestatud andmekaitse-eeskirjadest
.
Muudatusettepanek 27 Artikkel 6
Artikkel 6
Riiklik kontaktpunkt ja rakendusmeetmed
1.
Artiklite 3 ja 4 kohaseks andmete esitamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti.
Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.
välja jäetud
2.
Artiklites 3 ja 4 sätestatud menetluste tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega.
Muudatusettepanek 28 Artikli 7 esimese lõigu sissejuhatav osa
Kui käimasolevas uurimises või kriminaalmenetluses ei ole taotluse saanud liikmesriigi territooriumil viibiva konkreetse isiku DNA profiil kättesaadav, osutab taotluse saanud liikmesriik õigusabi, võttes sellelt isikult rakulise materjali ja seda analüüsides ning edastades saadud DNA profiili, kui:
1.
Kui
artiklis 1 a kindlaks määratud kuritegusid käsitleva komisjoniga seotud
käimasolevas uurimises või kriminaalmenetluses ei ole
kuriteos süüdistatava ja
taotluse saanud liikmesriigi territooriumil viibiva konkreetse isiku DNA profiil kättesaadav, osutab taotluse saanud liikmesriik õigusabi, võttes sellelt isikult rakulise materjali ja seda analüüsides ning edastades saadud DNA profiili, kui:
Muudatusettepanek 29 Artikli 7 lõige 1 a (uus)
1 a.
Rakulise materjali kogumine toimub vaid siseriikliku õiguse alusel ja vaid konkreetsel eesmärgil ning vastab vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõttele.
Muudatusettepanek 30 Artikkel 8
Käesoleva
otsuse
rakendamiseks tagavad liikmesriigid
, et
kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil loodud riikliku sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemi registris
on saadaval viiteandmed
.
Viiteandmete hulka kuuluvad ainult sõrmejälgede andmed ja viitenumber.
Viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab otseselt kindlaks teha andmesubjekti.
Viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik tuvastada seost ühegi üksikisikuga (
"
identifitseerimatud sõrmejälgede andmed
"
), on sellisena tähistatud.
Käesoleva
raamotsuse
rakendamiseks tagavad liikmesriigid
juurdepääsu
kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil loodud riikliku sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemi registris
sisalduvatele viiteandmetele
.
Viiteandmete hulka kuuluvad ainult sõrmejälgede andmed ja viitenumber.
Viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab otseselt kindlaks teha andmesubjekti.
Viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik tuvastada seost ühegi üksikisikuga (
"
identifitseerimatud sõrmejälgede andmed
"
), on sellisena tähistatud.
Muudatusettepanek 31 Artikli 9 lõige 1 1.
Kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid artiklis 11 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu selleks otstarbeks loodud sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides olevatele viiteandmetele ning õiguse sooritada sõrmejälgede andmeid võrreldes automatiseeritud otsinguid.
Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega.
1.
Kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid artiklis 11 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu selleks otstarbeks loodud sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides olevatele viiteandmetele ning õiguse sooritada sõrmejälgede andmeid võrreldes automatiseeritud otsinguid.
Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas
6. peatükis sätestatud andmekaitse-eeskirjade ning
andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega.
Muudatusettepanek 32 Artikkel 10
Kui artiklis 9 osutatud menetluse käigus ilmneb sõrmejälgede andmete kokkulangevus, kohaldatakse
olemasolevate
isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamise reguleerimisel taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikku õigust, sealhulgas õigusabi eeskirju.
Kui artiklis 9 osutatud menetluse käigus ilmneb sõrmejälgede andmete kokkulangevus, kohaldatakse isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamise reguleerimisel taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikku õigust, sealhulgas õigusabi eeskirju
ja 6. peatükis sätestatud andmekaitse-eeskirju
.
Muudatusettepanek 33 Artikkel 11
Artikkel 11
Riiklik kontaktpunkt ja rakendusmeetmed
1.
Artikli 9 kohaseks andmete esitamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti.
Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.
välja jäetud
2.
Artiklis 9 sätestatud menetluse tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega.
Muudatusettepanek 34 Artikli 12 lõige 1 1.
Kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil ja muude otsingut sooritava liikmesriigi kohtute või riigiprokuratuuri jurisdiktsiooni alla kuuluvate õigusrikkumistega tegelemiseks
ning samuti avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks
võimaldavad liikmesriigid lõikes 2 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu järgmistele riiklikele sõidukite registreerimisandmetele koos õigusega sooritada üksikjuhtudel automatiseeritud otsingut:
1.
Kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil ja muude otsingut sooritava liikmesriigi kohtute või riigiprokuratuuri jurisdiktsiooni alla kuuluvate õigusrikkumistega tegelemiseks võimaldavad liikmesriigid lõikes 2 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu järgmistele riiklikele sõidukite registreerimisandmetele koos õigusega sooritada üksikjuhtudel automatiseeritud otsingut:
1) omanike või kasutajatega seotud andmed ja
1) omanike või kasutajatega seotud andmed ja
2) sõidukitega seotud andmed.
2) sõidukitega seotud andmed.
Otsinguid võib sooritada ainult täieliku tehase tähise või täieliku registreerimisnumbri põhjal.
Otsingu sooritamise õigust võib kasutada
ainult kooskõlas otsingut sooritava liikmesriigi siseriikliku õigusega.
Otsinguid võib sooritada ainult täieliku tehase tähise või täieliku registreerimisnumbri põhjal.
Otsinguid võib teha
ainult kooskõlas
6. peatükis sätestatud andmekaitse-eeskirjadega ja
otsingut sooritava liikmesriigi siseriikliku õigusega.
Muudatusettepanek 35 Artikli 12 lõige 2
2.
Lõike 1 kohaseks andmete edastamiseks määrab iga liikmesriik saabuvate taotlustega tegelemiseks riikliku kontaktpunkti.
Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.
Menetluse tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega.
välja jäetud
Muudatusettepanek 36 Artikli 14 lõige 1 1.
Kuritegude ennetamiseks ning avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks piiriülese mõõtmega suursündmuste, eelkõige spordiürituste ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste korral, edastavad liikmesriigid nii taotluse saamisel kui ka enda algatusel üksteisele isikuandmeid, kui lõplikud süüdimõistvad kohtuotsused või muud ajaolud annavad põhjust uskuda, et andmesubjektid sooritavad sündmuse ajal kuritegusid või ohustavad avalikku korda või julgeolekut; isikuandmeid esitatakse sellises ulatuses, nagu selliseid andmeid on andmeid edastava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt lubatud edastada.
1.
Kuritegude ennetamiseks ning avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks piiriülese mõõtmega suursündmuste, eelkõige spordiürituste ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste korral, edastavad liikmesriigid nii taotluse saamisel kui ka enda algatusel üksteisele isikuandmeid, kui lõplikud süüdimõistvad kohtuotsused või muud ajaolud annavad põhjust uskuda, et andmesubjektid sooritavad sündmuse ajal kuritegusid või ohustavad avalikku korda või julgeolekut; isikuandmeid esitatakse sellises ulatuses, nagu selliseid andmeid on andmeid edastava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt lubatud edastada
ja siis, kui see on demokraatlikus ühiskonnas ja konkreetsel eesmärgil ja iga juhtumi puhul eraldi vajalik ning proportsionaalne
.
Muudatusettepanek 37 Artikkel 15
Artikkel 15
Riiklik kontaktipunkt
Artiklite 13 ja 14 kohaseks andmete esitamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti.
Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.
välja jäetud
Muudatusettepanek 38 Artikli 16 lõige 1 1.
Terroriaktide ennetamiseks võivad liikmesriigid üksikjuhtudel ja kooskõlas siseriikliku
õigusega
edastada isegi ilma vastava taotluseta
lõikes 3 osutatud
teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele isikuandmeid ja lõikes 2 nimetatud andmeid, kui see on vajalik, kuna konkreetsed ajaolud annavad põhjust uskuda, et andmesubjektid panevad toime
nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) artiklites 1–3 osutatud õigusrikkumisi
.
1.
Terroriaktide ennetamiseks võivad liikmesriigid üksikjuhtudel ja kooskõlas siseriikliku
õiguse, peamiste õiguspõhimõtete ja põhiõigustega
edastada isegi ilma vastava taotluseta teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele isikuandmeid ja lõikes 2 nimetatud andmeid, kui see on vajalik, kuna konkreetsed ajaolud annavad põhjust uskuda, et andmesubjektid panevad toime
terroriakte.
Muudatusettepanek 39 Artikli 16 lõige 2 2.
Edastatavad andmed sisaldavad
perekonnanime, eesnimesid, sünniaega ja -kohta
ning nende asjaolude kirjeldust, mis annavad põhjust uskuda lõikes 1 osutatud sündmuste juhtumist.
2.
Edastatavad andmed sisaldavad
ainult isikuandmeid ning
nende asjaolude kirjeldust, mis annavad põhjust uskuda lõikes 1 osutatud sündmuste juhtumist.
Muudatusettepanek 40 Artikli 16 lõige 3
3.
Iga liikmesriik määrab riikliku kontaktpunkti teabe vahetamiseks teiste liikmesriikide riiklike kontaktpunktidega.
Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.
välja jäetud
Muudatusettepanek 41 Artikli 16 lõige 4 a (uus)
4 a.
Nendest tingimustest hoolimata võib isikuandmeid töödelda ainult lõikes 1 sätestatud eesmärkidel.
Esitatud andmed kustutatakse viivitamata, kui lõikes 1 sätestatud eesmärgid on saavutatud või neid ei saa enam saavutada ja igal juhul hiljemalt kahe aasta möödumisel andmete esitamisest.
Muudatusettepanek 42 Artikli 17 lõige 2 2.
Iga liikmesriik võib asukohaliikmesriigina kooskõlas oma siseriikliku õigusega ning lähetava liikmesriigi nõusolekul anda ühisoperatsioonidesse kaasatud lähetavate liikmesriikide ametiisikutele õiguse teostada täidesaatvat võimu
või lubada sellises ulatuses, nagu seda lubab asukohaliikmesriigi siseriiklik õigus, lähetavate liikmesriikide ametiisikutel teostada oma täidesaatvat võimu kooskõlas lähetava liikmesriigi õigusega.
Seda täidesaatvat võimu võib teostada ainult asukohaliikmesriigi ametiisikute
juhendamisel
ning
reeglina
nende juuresolekul.
Lähetavate liikmesriikide muude ametiisikute suhtes kohaldatakse asukohaliikmesriigi siseriiklikku õigust Nende tegevuste eest vastutab asukohaliikmesriik.
2.
Lähetavate liikmesriikide muude ametiisikute suhtes kohaldatakse asukohaliikmesriigi siseriiklikku õigust.
Iga liikmesriik võib asukohaliikmesriigina kooskõlas oma siseriikliku õigusega ning lähetava liikmesriigi nõusolekul anda ühisoperatsioonidesse kaasatud lähetavate liikmesriikide ametiisikutele õiguse teostada täidesaatvat võimu.
Seda täidesaatvat võimu võib teostada ainult asukohaliikmesriigi ametiisikute
juhendite kohaselt
ning
üldreeglina
nende juuresolekul.
Muudatusettepanek 43 Artikkel 17 a (uus)
Artikkel 17 a
Meetmed otsese ohu korral
1.
Eriolukordades võivad ühe liikmesriigi ametiisikud teise liikmesriigi (asukohaliikmesriigi) eelneva nõusolekuta ületada nende kahe liikmesriigi vahelise piiri, et võtta piiri lähedal asuval asukohaliikmesriigi territooriumil ja kooskõlas asukohaliikmesriigi siseriikliku õigusega ajutisi meetmeid, et tõrjuda otsene oht isikute elule ja tervisele.
2.
Lõikes 1 nimetatud eriolukorraks loetakse olukorda, kui asukohaliikmesriigi ametiisikute toimingute või kontrolli võtmise ootamine, nagu on sätestatud artikli 17 lõikes 2, võib tekitada ohtliku olukorra.
3.
Piiri ületavad ametiisikud peavad oma viibimisest viivitamatult teavitama asukohaliikmesriiki.
Asukohaliikmesriik kinnitab, et on teate kätte saanud ja võtab viivitamatult meetmeid ohu tõrjumiseks ja olukorra kontrollimiseks.
Piiri ületavad ametiisikud võivad tegutseda asukohaliikmesriigis ainult nii kaua, kui asukohaliikmesriik on võtnud vajalikud kaitsemeetmed.
Piiri ületavad ametiisikud peavad järgima asukohaliikmesriigi juhiseid.
4.
Liikmesriigid määratlevad eraldi lepingus asutused, keda tuleb viivitamatult teavitada, nagu on sätestatud lõikes 3.
Piiri ületavad ametiisikud peavad järgima käesoleva artikli sätteid ja asukohaliikmesriigi õigust, kelle territooriumil nad tegutsevad.
5.
Asukohaliikmesriik vastutab meetmete eest, mida võtavad piiri ületavad ametiisikud.
Muudatusettepanek 44 Artikkel 18 a (uus)
Artikkel 18 a
Taotluse korral tehtav koostöö
1.
Liikmesriikide pädevad asutused annavad üksteisele taotluse korral abi oma volituste piires ning kooskõlas nende siseriikliku õigusega.
2.
Liikmesriikide pädevad asutused annavad üksteisele abi kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu 19. juuni 1990. aasta rakenduskonventsiooni artikli 39 lõike 1 esimese lause kohaselt, eelkõige:
1) tehes kindlaks sõidukite omanikud ja kasutajad ning andes teavet, mis ei ole juba sätestatud artiklis 12, sõidukite, veesõidukite ja õhusõidukite juhtide ja kaptenite kohta,
2) edastades teavet juhilubade, navigatsioonilitsentside ja sarnaste lubade kohta,
3) tehes kindlaks üksikisikute asukohti ja elukohti,
4) kontrollides elamislube,
5) tehes kindlaks telefoni- ja muude üldsusele kättesaadavate telekommunikatsiooniteenuste abonentide isikuid,
6) tehes kindlaks üksikisikute identiteedi,
7) uurides sellise esemete päritolu nagu relvad, mootor- ja veesõidukid (järelepärimised kaubanduskanalite kaudu),
8) edastades andmeid politseiandmebaasidest ja karistusregistritest ning edastades teavet üldsusele kättesaadavatest ametlikest registritest,
9) andes kiireloomulisi hoiatusi seoses relvade ja lõhkeainetega ning andes hoiatusi seoses rahavõltsimise ja väärtpaberipettustega,
10) edastades teavet piiriülese jälgimise praktilise rakendamise, piiriülese jälitustegevuse ja kontrollialuste saadetiste kohta, ja
11) tehes kindlaks üksikisiku valmisoleku teha avaldus
.
3.
Kui taotluse saanud asutus ei ole volitatud taotlusega tegelema, edastab ta taotluse sellega tegelema volitatud asutusele.
Taotluse saanud asutus teavitab taotluse esitanud asutust taotluse edastamisest ning sellega tegelema volitatud asutuse nime.
Viimane tegeleb taotlusega ja saadab tulemused taotluse esitanud asutusele
.
Muudatusettepanek 45 Artikli 19 lõige 1 1.
Lähetavate liikmesriikide ametiisikud
, kes on kaasatud ühisoperatsiooni teise liikmesriigi territooriumil, võivad seal kanda oma riigi vormiriietust.
Nad
võivad kanda kaasas selliseid
relvi
ning sellist laskemoona ja varustust, mis on lubatud lähetava liikmesriigi siseriikliku õigusega.
Asukohaliikmesriik võib lähetava liikmesriigi ametiisikutel keelata
teatavate relvade,
laskemoona või varustuse kandmise.
1.
Lähetavate liikmesriikide ametiisikud võivad kanda kaasas selliseid
teenistusrelvi
ning sellist laskemoona ja varustust, mis on lubatud lähetava liikmesriigi siseriikliku õigusega.
Asukohaliikmesriik võib lähetava liikmesriigi ametiisikutel keelata
teatavate teenistusrelvade,
laskemoona või varustuse kandmise
, kui tema enda õigusaktidega kohaldatakse sama keeldu tema enda ametiisikute suhtes.
Muudatusettepanek 46 Artikli 19 lõige 2 a (uus)
2a.
Lähetavate liikmesriikide ametiisikud, kes on kaasatud ühisoperatsiooni teise liikmesriigi territooriumil, kannavad seal oma riigi vormiriietust.
Kõik ühisoperatsioonides osalejad peavad kandma ühist eraldusmärki.
Asukohaliikmesriik peab lähetavate liikmesriikide ametiisikutele andma akrediteerimisdokumendi, millel peab olema ametiisiku nimi, auaste ja digitaliseeritud foto.
Muudatusettepanek 47 Artikli 24 lõige 1
1.
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
välja jäetud
1) isikuandmete töötlemine – isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, sorteerimine, väljavõtete tegemine, vaatamine, kasutamine, juurdepääsu võimaldamine andmetele edastamise teel, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine.
Käesoleva otsuse tähenduses hõlmab töötlemine ka teatise saatmist selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte;
2) automatiseeritud otsingumenetlus – otsene juurdepääs teise organi automatiseeritud registritele, mille puhul otsingule vastamine on täielikult automatiseeritud;
3) automatiseeritud otsingumenetlus – otsene juurdepääs teise organi automatiseeritud registritele, mille puhul otsingule vastamine on täielikult automatiseeritud;
4) sulgemine – salvestatud isikuandmete markeerimine eesmärgiga piirata nende edaspidist töötlemist.
Muudatusettepanek 48 Artikli 24 lõige 2 2.
Alljärgnevaid sätteid kohaldatakse käesoleva otsuse kohaselt edastatud andmete suhtes, kui eespool toodud peatükkides ei ole sätestatud teisiti.
2.
Alljärgnevaid sätteid kohaldatakse liikmesriigis DNA materjali ja sõrmejälgede kogumise ja töötlemise ning muude käesoleva raamotsuse kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete esitamise suhtes.
Alljärgnevaid sätteid kohaldatakse ka käesoleva raamotsuse kohaselt edastatavate või edastatud andmete suhtes.
Muudatusettepanek 49 Artikli 25 lõige 1 a (uus)
1 a.
Liikmesriigid võtavad arvesse isikuandmete erinevaid kategooriaid ja andmekogumise erinevaid eesmärke eesmärgiga kehtestada ajalised piirangud nende säilitamiseks ning asjakohased tingimused nende kogumiseks, töötlemiseks ja edastamiseks.
Nende isikute isikuandmeid, keda ei kahtlustata kuriteo toimepanemises või selles osalemises, töödeldakse vaid sel eesmärgil, milleks need koguti, ning piiratud ajavahemiku jooksul.
Liikmesriigid kehtestavad seoses nende andmetega asjakohased juurdepääsu- ja edastamispiirangud.
Muudatusettepanek 50 Artikli 25 lõige 3
3.
Lõiget 2 ei kohaldata nende liikmesriikide suhtes, kus käesoleva otsuse kohane isikuandmete edastamine on juba alanud tulenevalt 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahelisest Prümi lepingust piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega ("Prümi leping").
välja jäetud
Muudatusettepanek 51 Artikli 25 lõige 3 a (uus)
3 a.
Käesoleva raamotsuse kohaselt töödeldud andmeid ei edastata ega tehta kättesaadavaks kolmandale riigile ega ühelegi rahvusvahelisele organisatsioonile.
Muudatusettepanek 52 Artikli 26 lõige 1 1.
Isikuandmete töötlemine andmeid saava liikmesriigi poolt on lubatud üksnes eesmärkidel, milleks andmed on
otsuse
kohaselt edastatud.
Teabe kasutamine teistel eesmärkidel on lubatud ainult registrit haldava liikmesriigi eelneval loal ja üksnes andmeid saava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt.
Sellise loa võib anda tingimusel, et kõnealune muudel eesmärkidel töötlemine on lubatud registrit haldava liikmesriigi siseriikliku õigusega.
1.
Isikuandmete töötlemine andmeid saava liikmesriigi poolt on lubatud üksnes eesmärkidel, milleks andmed on
käesoleva
raamotsuse
kohaselt edastatud.
Teabe kasutamine teistel eesmärkidel on lubatud ainult registrit haldava liikmesriigi eelneval loal ja üksnes andmeid saava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt.
Sellise loa võib anda tingimusel, et kõnealune muudel eesmärkidel töötlemine on lubatud registrit haldava liikmesriigi siseriikliku õigusega
ja igal üksikjuhtumil eraldi.
Muudatusettepanek 53 Artikkel 27
Edastatud isikuandmeid võivad töödelda üksnes asutused, organid ja kohtud, mille kohustus on täita artiklis 26 osutatud eesmärkide saavutamisega seotud ülesandeid.
Andmeid võib edastada teistele asutustele üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneval loal ja kooskõlas andmeid saava liikmesriigi õigusega.
Edastatud isikuandmeid võivad töödelda üksnes asutused, organid ja kohtud, mille kohustus on täita artiklis 26 osutatud eesmärkide saavutamisega seotud ülesandeid.
Andmeid võib edastada teistele asutustele üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneval loal
igal üksikjuhtumil eraldi
ja kooskõlas andmeid saava liikmesriigi õigusega.
Muudatusettepanek 54 Artikli 28 lõige 2 a (uus)
2a.
Andmete erikategooriaid, mis puudutavad rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi seisukohti, usulisi või filosoofilisi veendumusi, parteilist või ametiühingutesse kuuluvust, seksuaalset sättumust või tervist, tuleks töödelda vaid juhul, kui see on konkreetse juhtumi eesmärgil ja kooskõlas konkreetsete kaitsemeetmetega absoluutselt vajalik ja proportsionaalne.
Muudatusettepanek 55 Artikli 28 lõike 3 punkt 2
2) pärast
andmeid edastava liikmesriigi siseriiklikus õiguses sätestatud maksimaalse andmete hoidmise aja lõppemist, kui andmeid edastav organ teavitas andmeid saavat organit andmete edastamisel nimetatud maksimumajavahemikest
.
2) pärast
maksimaalselt kaheaastase ajavahemiku lõppemist, välja arvatud artiklites 14 ja 16 sätestatud juhtudel
.
Muudatusettepanek 56 Artikli 29 lõike 2 punkt 1
1) andmekaitse ja andmeturbe, eelkõige andmete konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks võetakse
uusimaid
tehnilisi meetmeid;
1) andmekaitse ja andmeturbe, eelkõige andmete konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks võetakse
parimaid kättesaadavaid
tehnilisi meetmeid;
Muudatusettepanek 57 Artikli 30 lõike 2 sissejuhatav osa
2.
Artiklite 3, 9 ja 12 alusel teostatava andmete automatiseeritud otsingu puhul või automatiseeritud võrdluse puhul vastavalt artiklile 4 kohaldatakse järgmist:
välja jäetud
Muudatusettepanek 58 Artikli 30 lõige 4 4.
Salvestatud andmeid kaitstakse sobivate meetmete abil sobimatu kasutamise eest ja teiste väärkasutuse viiside eest ning neid hoitakse
kaks
aastat.
Säilitusaja lõppemisel kustutatakse salvestatud andmed viivitamata.
4.
Salvestatud andmeid kaitstakse sobivate meetmete abil sobimatu kasutamise eest ja teiste väärkasutuse viiside eest ning neid hoitakse
kolm
aastat.
Säilitusaja lõppemisel kustutatakse salvestatud andmed viivitamata.
Muudatusettepanek 59 Artikli 31 lõige 1 1.
Siseriikliku õiguse kohaselt esitatud andmesubjekti taotlusel edastatakse
kooskõlas siseriikliku õigusega
andmesubjektile isikut tõendava dokumendi esitamisel
, põhjendamatute kulutusteta, üldiselt arusaadavatel tingimustel ja põhjendamatute viivitusteta
teave selle kohta, milliseid tema isikut puudutavaid andmeid on töödeldud, nende andmete päritolu, kes on andmete saaja või andmete saajate rühmad ning millised on andmetöötluse sihtotstarve ja õiguslik alus.
Lisaks on andmesubjektil õigus nõuda ebaõigete andmete parandamist ja ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist.
Liikmesriigid tagavad samuti, et andmesubjekti andmekaitsega seotud õiguste rikkumise korral on tal võimalus esitada tõhusalt kaebus sõltumatule kohtule Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni artikli 6 lõike 1 tähenduses või sõltumatule järelevalveasutusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 28 tähenduses, ning et talle antakse võimalus nõuda kahjutasu või taotleda muud liiki õiguslikku hüvitist.
Nimetatud õiguste kaitsmise menetlust käsitlevate üksikasjalike eeskirjade suhtes ning andmetele juurdepääsu õiguse piirangute suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi asjaomaseid siseriikliku õiguse sätteid, kus andmesubjekt oma õigusi kaitseb.
1.
Teavet kogutud andmete, teistele liikmesriikidele esitatud andmete ja nende andmetega seotud kasutamisõiguste kohta töödeldakse
kooskõlas siseriikliku õigusega
ja antakse
põhjendamatute kulutusteta, üldiselt arusaadavatel tingimustel ja põhjendamatute viivitusteta.
Lisaks on andmesubjektil õigus nõuda ebaõigete andmete parandamist ja ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist
, millest andmesubjekti ka teavitatakse
.
Liikmesriigid tagavad samuti, et andmesubjekti andmekaitsega seotud õiguste rikkumise korral on tal võimalus esitada tõhusalt kaebus sõltumatule kohtule Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni artikli 6 lõike 1 tähenduses või sõltumatule järelevalveasutusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 28 tähenduses, ning et talle antakse võimalus nõuda kahjutasu või taotleda muud liiki õiguslikku hüvitist.
Nimetatud õiguste kaitsmise menetlust käsitlevate üksikasjalike eeskirjade suhtes ning andmetele juurdepääsu õiguse piirangute suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi asjaomaseid siseriikliku õiguse sätteid, kus andmesubjekt oma õigusi kaitseb.
Muudatusettepanek 60 Artikkel 32 a (uus)
Artikkel 32 a
Liikmesriigid võtavad sobivad meetmed, et tagada käesoleva peatüki sätete täielik rakendamine, ja sätestavad eelkõige tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid, mida kohaldatakse nende rikkumise korral, eriti selliste sätete rikkumise korral, mille eesmärk on tagada isikuandmete töötlemise konfidentsiaalsus ja turvalisus.
Muudatusettepanek 61 Artikkel 32 b (uus)
Artikkel 32 b
1.
Artiklite 3, 4, 9, 12, 14 ja 16 kohase andmete edastamise eesmärgil määrab iga liikmesriik ühe riikliku kontaktpunkti või mitu riiklikku kontaktpunkti.
2.
Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.
Riiklikud kontaktpunktid peavad olema kogu aeg kättesaadavad.
3.
Iga liikmesriik saadab kõikide riiklike kontaktpunktide loetelu teistele liikmesriikidele ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Muudatusettepanek 62 Artikli 33 lõige 2 2.
Lõike 1 kohaselt esitatud deklaratsioone võib igal ajal muuta, esitades nõukogu peasekretariaadile deklaratsiooni.
Nõukogu peasekretariaat edastab saadud deklaratsioonid liikmesriikidele ja komisjonile.
2.
Lõike 1 kohaselt esitatud deklaratsioone võib igal ajal muuta, esitades nõukogu peasekretariaadile deklaratsiooni.
Nõukogu peasekretariaat edastab saadud deklaratsioonid liikmesriikidele
, Euroopa Parlamendile
ja komisjonile.
Muudatusettepanek 63 Artikli 33 lõige 2 a (uus)
2 a.
Deklaratsioonid, välja arvatud artikli 19 lõikes 4 nimetatud deklaratsioonid, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Muudatusettepanek 64 Artikkel 34
Nõukogu võtab
käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud liidu tasandil meetmed
vastu
vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c teises lauses sätestatud menetlusele.
1.
Nõukogu võtab
rakendusmeetmed
vastu
alles pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist
.
2.
Rakendusmeetmed edastatakse ka Euroopa andmekaitseinspektorile, kes võib nende kohta oma arvamust avaldada.
Muudatusettepanek 65 Artikkel 35
Iga liikmesriik kannab oma asutuste tegevuskulud, mis on seotud käesoleva
otsuse
rakendamisega.
Erijuhtudel võivad asjaomased liikmesriigid kokku leppida teistsuguse korra.
Iga liikmesriik kannab oma asutuste tegevuskulud, mis on seotud käesoleva
raamotsuse
rakendamisega.
Euroopa Liidu üldeelarvest kaetakse siiski TESTA II (Trans European Services for Telematics between Administrations) või muu võrgu, mida kasutatakse käesoleva raamotsuse 2. peatükis nimetatud andmete vahetamiseks, toimimisega seotud kulud.
Muudatusettepanek 66 Artikli 36 lõige 2 2.
Liikmesriigid võivad pärast käesoleva lepingu jõustumist sõlmida või jõustada selle reguleerimisala käsitlevaid kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kui nimetatud lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva
otsuse
eesmärkide laiendamise või suurendamise.
2.
Liikmesriigid võivad pärast käesoleva lepingu jõustumist sõlmida või jõustada selle reguleerimisala käsitlevaid kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kui nimetatud lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva
raamotsuse
eesmärkide
, sealhulgas käesoleva raamotsuse andmekaitse eesmärkide
laiendamise või suurendamise.
Muudatusettepanek 67 Artikli 36 lõige 4 4.
Liikmesriigid teavitavad [… aasta] jooksul alates käesoleva
otsuse
jõustumisest nõukogu ja komisjoni kehtivatest lõikes 1 nimetatud lepingutest ja kokkulepetest, mille kohaldamist nad soovivad jätkata.
4.
Liikmesriigid teavitavad [… aasta] jooksul alates käesoleva
raamotsuse
jõustumisest
Euroopa Parlamenti,
nõukogu ja komisjoni kehtivatest lõikes 1 nimetatud lepingutest ja kokkulepetest, mille kohaldamist nad soovivad jätkata.
Muudatusettepanek 68 Artikli 36 lõige 5 5.
Liikmesriigid teavitavad nõukogu ja komisjoni ka kõigist lõikes 2 nimetatus uutest lepingutest ja kokkulepetest kolme kuu jooksul alates nende allkirjastamisest või, kui tegemist on enne käesoleva
otsuse
vastuvõtmist allkirjastatud dokumentidega, kolme kuu jooksul alates nende jõustumisest.
5.
Liikmesriigid teavitavad
Euroopa Parlamenti,
nõukogu ja komisjoni ka kõigist lõikes 2 nimetatus uutest lepingutest ja kokkulepetest kolme kuu jooksul alates nende allkirjastamisest või, kui tegemist on enne käesoleva
raamotsuse
vastuvõtmist allkirjastatud dokumentidega, kolme kuu jooksul alates nende jõustumisest.
Muudatusettepanek 69 Artikli 37 lõige 2 2.
Liikmesriigid edastavad nõukogu peasekretariaadile
ja komisjonile
nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusesse üle käesolevast
otsusest
tulenevad kohustused.
Seda tehes võib iga liikmesriik osutada, et ta kohaldab viivitamata käesolevat
otsust
oma suhetes nende liikmesriikidega, kes on samasuguse teatise esitanud.
2.
Liikmesriigid edastavad nõukogu peasekretariaadile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusesse üle käesolevast
raamotsusest
tulenevad kohustused.
Seda tehes võib iga liikmesriik osutada, et ta kohaldab viivitamata käesolevat
raamotsust
oma suhetes nende liikmesriikidega, kes on samasuguse teatise esitanud.
Nõukogu peasekretariaat edastab saadud teatised liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile ja komisjonile.
Muudatusettepanek 70 Artikkel 37 a (uus)
Artikkel 37 a
1.
Nõukogu viib iga kahe aasta tagant läbi käesoleva raamotsuse haldusalase, tehnilise ja finantsalase kohaldamise ning rakendamise hindamise.
2.
DNA ja sõrmejälgede andmete automatiseeritud otsingu- ja võrdlemise meetodeid analüüsitakse kuus kuud pärast käesoleva raamotsuse jõustumise kuupäeva.
Sõidukite registreerimisandmete puhul toimub esimene hindamine kolm kuud pärast nimetatud kuupäeva.
3.
Hindamisaruanded edastatakse Euroopa Parlamendile ja komisjonile.
