SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA O-0087/08
vastavalt kodukorra artiklile 108
esitaja:
Marco Cappato
ja
Michael Cashman
Kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon i nimel,
Anneli Jäätteenmäki
ja
Costas Botopoulos
Põhiseaduskomisjon i nimel
nõukogule
Teema: "Turco" kohtuasja Euroopa Kohtu otsuse täitmine (õigusloomega seotud ettevalmistavate tööde ja dokumentide läbipaistvus)
Euroopa Kohus kutsus oma 1. juuli otsusega ühendatud kohtuasjades C-39/05 P ja C-52/05 P nõukogu üles tugevdama „Euroopa kodanike demokraatlikku õigust kontrollida õigusakti aluseks olevat infot” (lg 67), võimaldades juurdepääsu ka dokumentidele (nt õigusteenistuse arvamused), mis ei olnud seni avalikud, et „kaitsta” institutsiooni otsustusprotsessi.
Kohtu otsuse kohaselt ei saa sellele põhjendusele (mis sobib pigem kaitsma läbirääkimisi diplomaatide kui õigusloojate vahel) enam tugineda, et kalduda kõrvale ülimuslikust põhimõttest tagada ELi kodanike demokraatlik kontroll ELi õigusloomeprotsessi üle.
Eelnevat silmas pidades:
1.
Kuidas ja millal muudab nõukogu oma sise-eeskirju ja uuendab haldussuuniseid õigusloomemenetlusega selgelt seotud dokumentide koostamise, viimistlemise, levitamise ja arhiveerimise kohta vastavalt nõuetele?
2.
Millal hakkab nõukogu rangelt kohaldama määruse (EÜ) nr 1049/01 artiklit 12, mille kohaselt:
– riikliku delegatsiooni koosseis peaks olema teada;
– kõikides ettevalmistavates dokumentides peaks olema viide õigusloomemenetlusele;
– kõikides nõukogu ja ettevalmistavate organite päevakordades ja menetlustulemustes peaks olema selge viide taustadokumentidele ning need tuleks õigeaegselt registreerida ja avaldada nõukogu registris (sh nn „saalidokumendid”)?
Kuidas kavatseb nõukogu peasekretariaat tagada, et nõukogu sekretariaat järgib rangelt määrust (EÜ) nr 1049/01?
3.
Kas nõukogu nõustub institutsioonidevahelisest perspektiivist lähtudes, et see Euroopa Kohtu otsus peaks seadma uude valgusesse ka institutsioonidevahelise koostöö ja nn „parema õigusloome” eesmärgiga seotud strateegia, mis käivitati Euroopa Ülemkogu 1992. aasta Birminghami deklaratsiooniga, mida pole ikka veel nõuetekohaselt rakendatud?
4.
Kas nõukogu nõustub – pidades silmas, et läbipaistvuse põhimõte on tihedalt seotud hea halduse põhimõttega, nagu Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on kuulutanud põhiõiguste harta artiklis 41 –, et ELi institutsioonid peaksid isegi õigusõigusloomega mitteseotud menetluste puhul tegema kodanikele õiglasel ja läbipaistval viisil selgeks:
– oma organisatsiooni skeemi, näidates ära üksuste pädevused;
– sisemise töökorralduse ja nende pädevuses olevate toimikute soovituslikud tähtajad;
– milliste teenistuste poole peaksid kodanikud pöörduma, et saada toetust, teavet või halduskaitset?
EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
