P6_TA(2006)0515
Pürotehniliste esemete turuletoomine ***I
A6-0289/2006
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv pürotehniliste esemete turuletoomise kohta ( KOM(2005)0457 – C6-0312/2005 – 2005/0194(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2005)0457 ) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6-0312/2005 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ( A6-0289/2006 ),
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
P6_TC1-COD(2005)0194
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 30. novembril 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv
2007/.../EÜ
pürotehniliste
esemete
turuletoomise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
võttes arvesse komisjoni
ettepanekut
,
võttes arvesse Euroopa
Majandus
- ja
Sotsiaalkomitee
arvamust
ELT C 195
,
18.8.2006
,
lk 7
.
,
toimides
asutamislepingu artiklis 251 sätestatud
korras
Euroopa Parlamendi 30. novembri 2006. aasta seisukoht.
,
ning arvestades järgmist: (1)
Liikmesriikides kehtivad erinevad õigusnormid pürotehniliste
esemete
turuletoomise kohta
, eriti ohutuse ning toimimise näitajate osas.
(2)
Kuna need õigusnormid võivad ühenduses tekitada kaubandustõkkeid, tuleb need ühtlustada, et kindlustada pürotehniliste
esemete
vaba liikumine siseturul ning tagada samal ajal inimeste tervise kaitse
ning ohutuse
ja tarbijate
ning professionaalsete lõppkasutajate kaitse
ohutuse kõrge tase.
(3)
Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta
direktiivi
93/15/EMÜ tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta EÜT L 121, 15.5.1993, lk 20.
Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
reguleerimisalasse ei kuulu pürotehnilised esemed ja selles
märgitakse, et pürotehniliste
esemete
osas tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada tarbijate kaitse ja elanikkonna ohutus ning et selles valdkonnas on kavandatud täiendavaid õigusakte.
(4)
Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (
niinimetatud
Seveso II
direktiiv
) EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13.
Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/105/EÜ (ELT L 345, 31.12.2003, lk 97).
, on kehtestatud ohutusnõuded rajatistele, kus lisaks muudele ohtlikele ainetele hoitakse ka lõhkeaineid, sealhulgas
pürotehnilisi esemeid
.
(5)
Pürotehniliste esemete hulka kuuluvad muu hulgas ilutulestikud, teatri pürotehnilised esemed ja tehniliseks otstarbeks mõeldud pürotehnilised esemed, näiteks turvapatjade või turvavööde eelkinnitite gaasigeneraatorid.
(6)
Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada nende pürotehniliste esemete suhtes, mille suhtes kehtivad nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/98/EÜ laevavarustuse kohta
EÜT L 46, 17.2.1997, lk 25.
Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/84/EÜ (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53).
ja vastavalt antud direktiivi artiklile 1 ja artikli 3 lõikele 3 asjaomased rahvusvahelised konventsioonid.
(7)
Kõrgetasemelise kaitse nõuetekohaseks tagamiseks peaksid pürotehnilised
esemed
olema liigitatud
peamiselt ohutaseme järgi
kasutusliigi, otstarbe ja
helitaseme mõttes
.
(8)
Füüsiline või juriidiline isik, kes impordib ühendusse pürotehnilisi esemeid, peaks tagama, et tootja on täitnud käesoleva direktiiviga määratud kohustused või võtma enda kanda kõik tootja kohustused.
(9)
Vastavalt nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsiooni (uus lähenemisviis tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele)
EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.
põhimõtetele peaks pürotehniline ese esmakordsel ühenduse turuletoomisel olema käesoleva direktiiviga kooskõlas.
Religioosseid, kultuurilisi ja traditsioonilisi pidustusi silmas pidades ei käsitleta ilutulestikke, mis on tootja poolt oma tarbeks toodetud ja liikmesriigi poolt tema territooriumil kasutamiseks heaks kiidetud, turuletoodavatena ja seetõttu ei pea nad käesoleva direktiiviga kooskõlas olema.
(10)
Seoses pürotehniliste
esemete
kasutamisest tuleneva ohuga on asjakohane kehtestada nende tarbijatele müümise ja kasutamise puhul vanusepiirangud ning tagada nende ohutuks kasutamiseks piisava ja asjakohase teabe kandmine märgistele, et kaitsta inimeste tervist ja ohutust ning keskkonda.
Sätestada tuleks teatavate pürotehniliste
esemete
kättesaadavaks tegemine üksnes vajalikke teadmisi, oskusi ja kogemusi omavatele volitatud spetsialistidele.
Sõidukite pürotehniliste esemete osas peaksid märgistamise nõuded võtma arvesse käesoleva aja tavasid ja asjaolu, et neid esemeid tarnitakse üksnes kommertstarbijatele.
(11)
Pürotehniliste esemete
ning eriti ilutulestike kasutamistavad ja -traditsioonid on liikmesriigiti väga erinevad.
Seepärast tuleb elanikkonna turvalisuse ja ohutuse huvides lubada liikmesriikidel võtta siseriiklikke meetmeid teatavat liiki ilutulestike üldkasutatavuse või elanikkonnale müümise piiramiseks.
(12)
On asjakohane kehtestada pürotehnilistele
esemetele
peamised ohutusnõuded
, et kaitsta tarbijaid ja hoida ära õnnetusjuhtumeid
.
(13)
Pürotehniliste
esemete
vastavuse eest käesolevale direktiivile, eriti nimetatud peamistele ohutusnõuetele, peaks vastutama tootja.
Kui tootjal ei ole ühenduse territooriumil asutatud tegevuskohta, peaks pürotehniliste esemete importija tagama, et tootja on täitnud käesoleva direktiiviga määratud kohustused või võtma enda kanda kõik tootja kohustused.
(14)
Liikmeriikidel ei tohiks olla võimalik keelata, piirata või takistada pürotehniliste
esemete
vaba liikumist juhul,
kui peamised
ohutusnõuded on täidetud.
Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira siseriiklikke õigusakte, mis sätestavad tootjate, edasimüüjate ja importijate litsentsimist liikmesriikide poolt.
(15)
Peamistele ohutusnõuetele vastavuse tõendamise protsessi lihtsustamiseks töötatakse välja selliste
pürotehniliste esemete
kavandamise, tootmise ja katsetamise ühtlustatud standardid.
(16)
Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut (ETSI) koostavad, võtavad vastu ja muudavad Euroopa ühtlustatud standardeid.
Need organisatsioonid on tunnistatud pädevaks vastu võtma ühtlustatud standardeid, mida nad koostavad vastavalt oma organisatsioonide ja komisjoni
ning Euroopa Vabakaubandusorganisatsiooni
vahelise koostöö suunistele ELT C 91, 16.4.2003, lk 7.
, ning menetluse kohaselt, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord
ja infoühiskonna teenuste reeglid
.
EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.
Direktiivi on
viimati muudetud
2003. aasta ühinemisaktiga
.
Sõidukite pürotehniliste esemete osas tuleks Euroopa sõidukite koostisosade tööstuse rahvusvahelist suunitlust arvesse võttes pidada silmas asjaomaseid rahvusvahelisi ISO standardeid.
(17)
Vastavalt tehnilise ühtlustamise ja standardimise uuele kontseptsioonile kohaldatakse ühtlustatud standarditega kooskõlas toodetud pürotehniliste esemete suhtes vastavuseeldust, kuna olulised ohutusnõuded sisalduvad käesolevas direktiivis.
(18)
Nõukogu tutvustas vastavushindamismenetluse rakendamise ühtlustamise võimalusi oma 22. juuli 1993. aasta otsuses 93/465/EMÜ
vastavushindamismenetluse eri etappidel kasutatavate moodulite ning CE-vastavusmärgise kinnitamise ja kasutamise eeskirjade kohta
EÜT L 220, 30.8.1993, lk 23.
.
Nende moodulite kohaldamine pürotehnilistele
esemetele
võimaldab kindlaks määrata tootja ning vastavushindamismenetlusse kaasatud asutuste vastutuse, arvestades seejuures asjaomaste pürotehniliste
esemete
olemust.
(19)
Teavitatud asutused käsitavad sarnase väliskujunduse, otstarbe või toimega pürotehnilisi esemeid tooteperedena.
(20)
Selleks
et pürotehnilisi esemeid saaks turule tuua
,
peaksid
need kandma CE-vastavusmärgist, mis näitab nende vastavust käesoleva direktiivi sätetele
võimaldamaks pürotehnilistel esemetel ühenduses vabalt liikuda
.
(21)
Vastavalt tehnilise ühtlustamise ja standardimise uuele kontseptsioonile on vajalik kaitseklausli menetlus, et võimaldada pürotehnilise eseme nõuetekohasuse või puuduste vaidlustamist.
Vastavalt sellele peaksid liikmesriigid võtma kõik asjakohased meetmed, et keelata või piirata nende toodete turuletoomist, mis kannavad CE-vastavusmärgist või kõrvaldada sellised tooted turult, kui nad ohustavad sihtotstarbelisel kasutamisel tarbijate tervist ja ohutust.
(22)
Transpordi ohutuse osas on pürotehniliste
esemete
transpordi eeskirjad sätestatud rahvusvahelistes konventsioonides ja lepingutes, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni soovitustes ohtlike kaupade transpordi kohta.
(23)
Liikmesriigid peaksid sätestama eeskirjad
kooskõlas käesoleva direktiiviga võetud siseriiklike sätete
rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende
eeskirjade
rakendamise.
Nimetatud
karistused
peaksid
olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
(24)
Tootjate ja importijate huvides on tarnida ohutuid tooteid, et vältida vastutusega kaasnevaid kulusid isikutele ja eraomandile kahju tekitavate puudusega toodete eest.
Selles osas täiendab käesolevat direktiivi nõukogu 25. juuli 1985. aasta direktiiv 85/374/EMÜ liikmesriikide tootevastutust käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta
EÜT L 210, 7.8.1985, lk 29.
Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/34/EÜ (EÜT L 141, 4.6.1999, lk 20).
, kuna nimetatud direktiiv kehtestab tootjatele ja importijatele range vastutussüsteemi ning tagab tarbijatele asjakohasel tasemel kaitse.
Lisaks näeb käesolev direktiiv ette, et teavitatud asutused peavad ametialase tegevuse osas olema piisavalt kindlustatud, välja arvatud juhul, kui sellist vastutust kannab riik vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või kui katsete eest vastutab otseselt liikmesriik ise.
(25)
Eriti oluline on ette näha üleminekuperiood, mis võimaldab kindlaks määratud valdkondade siseriiklikke õigusakte järk-järgult kohandada.
Tootjatele ja importijatele tuleb anda aega kasutada õigusi, mis on neile antud enne käesoleva direktiivi jõustumist kehtinud siseriiklike eeskirjadega, näiteks õigus müüa oma toodetud toodete varusid.
Lisaks võimaldaks käesoleva direktiivi rakendamise üleminekuaeg täiendavat aega ühtlustatud standardite vastuvõtmiseks ja käesoleva direktiivi kiire rakendamise tagamiseks, et parandada tarbijakaitset.
(26)
Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva direktiivi eesmärke piisavalt täita ning seetõttu on need paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele.
Lähtudes nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttest, ei lähe käesolev direktiiv kaugemale, kui nende eesmärkide saavutamiseks on vajalik.
(27)
Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta
vastavalt
nõukogu
28. juuni 1999. aasta otsusele
1999/468/EÜ,
millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused
.
EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).
(28)
Eelkõige tuleks volitused anda komisjonile selliste ühenduse meetmete võtmiseks, mis puudutavad ÜRO soovitusi, pürotehniliste esemete märgistamisnõudeid ning ohutusnõudeid ja asjakohaseid vastavushindamise menetlusi käsitlevate II ja III lisa kohandamist tehnilise arenguga.
Kuna need meetmed on üldise ulatusega ja mõeldud käesoleva direktiivi mittepõhiliste elementide muutmiseks või käesoleva direktiivi täiendamiseks uute mittepõhiliste elementidega, tuleb need meetmed võtta kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusega.
(29)
Vastavalt paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe
ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.
punktile 34 julgustatakse liikmesriike koostama ja avalikustama enda ja ühenduse huvides vastavustabeleid, milles oleks võimalikult üksikasjalikult toodud seos direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Eesmärgid ja reguleerimisala
1.
Käesolevas direktiivis kehtestatakse eeskirjad, mille eesmärk on tagada pürotehniliste
esemete
vaba liikumine siseturul ja tagada samal ajal inimeste tervise kaitse
, avaliku julgeoleku
ja
tarbijate kaitse ning ohutuse
kõrge tase
ja võttes arvesse asjakohaseid keskkonnakaitsega seotud aspekte
.
2.
Käesolevas direktiivis kehtestatakse põhiohutusnõuded, millele pürotehnilised
esemed
peavad turuletoomiseks vastama.
3.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse
artikli 2 lõigetes 1 kuni 5
määratletud pürotehniliste
esemete
suhtes.
4.
Käesolevat direktiivi ei kohaldata:
−
mittekaubanduslikuks otstarbeks mõeldud
pürotehniliste
esemete
suhtes, mille kasutajaks on
siseriiklike
õigusaktide kohaselt relvajõud
,
politsei
või päästeteenistus
;
−
direktiivi 96/98/EÜ
reguleerimisalasse kuuluvate
esemete
suhtes;
−
lennundustööstuses
kasutamiseks ettenähtud pürotehniliste
esemete
suhtes;
−
nõukogu 3. mai 1988. aasta direktiivi 88/378/EMÜ mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta EÜT L 187, 16.7.1988, lk 1.
Direktiivi on muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).
reguleerimisalasse kuuluvate
mänguasjade jaoks mõeldud löökkapslite ja teiste
esemete
suhtes;
−
direktiivi 93/15/EMÜ
reguleerimisalasse kuuluvate lõhkeainete suhtes;
−
laskemoona suhtes, see tähendab
käsirelvades
, suurtükiväerelvades ja muudes tulirelvades kasutatavate lendkehade ja paiskelaengute ja paukpadrunite suhtes.
Artikkel 2 Mõisted
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid
:
1)
"Pürotehniline
ese
" − iga
ese
, mis sisaldab
lõhkeainet
või
lõhkeainete
segu, mis on mõeldud kuumuse, valguse, heli, gaasi või suitsu või nende nähtuste kombinatsiooni saamiseks mitteplahvatusliku eksotermilise keemilise reaktsiooni
abil
.
2)
"
Turuletoomine
" −
üksiktoote
ühenduse turul esmakordselt tasu eest või tasuta kättesaadavaks tegemine selle levitamiseks ja/või kasutamiseks.
Ilutulestikke, mis on tootja poolt oma tarbeks toodetud ja liikmesriigi poolt tema territooriumil kasutamiseks heaks kiidetud, ei käsitleda turule toodavatena.
3)
"Ilutulestik" − meelelahutusliku otstarbega pürotehnilised
esemed
.
4)
"Teatri pürotehnilised esemed" – pürotehnika, mis on mõeldud kasutamiseks sise- või välislaval, sealhulgas filmi- ja teletoodangus või muul sarnasel eesmärgil.
5)
"
Sõidukitele mõeldud pürotehnilised esemed
" −
sõidukite ohutusseadmete osad
, mis sisaldavad pürotehnilisi aineid
ja mida kasutatakse nende või muude seadmete aktiveerimiseks
.
6)
"Tootja" − füüsiline või juriidiline isik, kes kavandab ja/või
toodab
käesoleva direktiiviga hõlmatud toodet või kes on selle toote
turuletoomiseks oma
nimel või oma kaubamärgi all kavandada ja
toota
lasknud.
7)
"
Importija
" − iga ühenduse territooriumil
tegevuskohta
omav juriidiline või füüsiline isik, kes
toob oma äritegevuse käigus esimest korda ühenduse turule kolmandast riigist pärit toote
.
8)
"Edasimüüja" – füüsiline või juriidiline isik tarneahelas, kes viib oma äritegevuse käigus turule toote.
9)
"Ühtlustatud standard" − Euroopa standard, mille on komisjoni volitusel Euroopa standardiorganisatsioon vastu võtnud vastavalt direktiivis 98/34/EÜ sätestatud menetlusele ning mille järgimine ei ole kohustuslik.
10)
"
Erialaste
teadmistega isik" − isik, keda liikmesriik on volitanud asjaomase liikmesriigi territooriumil
käsitsema
ja/või kasutama 4. kategooria ilutulestikku
, T2. kategooria teatri pürotehnilisi esemeid
ja/või
P2
. kategooria muid pürotehnilisi
esemeid
, mille määratlused on esitatud artiklis 3.
Artikkel 3 Kategooriatesse jaotamine
1.
Tootja
jaotab pürotehnilised
esemed
kategooriatesse nende kasutusviisi, otstarbe ja
ohu- ning sealhulgas mürataseme
järgi.
Artiklis 10 toodud
teavitatud asutused kinnitavad kategooriad vastavalt artiklile 9 vastavushindamismenetluse osana.
Kategooriatesse jaotamine toimub järgmiselt:
a)
ilutulestikud
1. kategooria: väga madala
ohutaseme ja minimaalse müratasemega
ilutulestikud, mis on ette nähtud kasutamiseks piiratud alal, kaasa arvatud elamute siseruumides kasutatavad ilutulestikud;
2. kategooria: madala
ohutaseme ja madala müratasemega
ilutulestikud, mis on ette nähtud kasutamiseks väljas piiratud alal;
3. kategooria: keskmise ohutasemega ilutulestikud, mis on ette nähtud kasutamiseks väljas suurel avatud alal
ja mille toodete müratase ei kahjusta inimeste tervist
;
4. kategooria: kõrge ohutasemega ilutulestikud, mida võivad kasutada üksnes erialaste teadmistega isikud
(t
avaliselt
nimetatud
"professionaalseks kasutamiseks ettenähtud ilutulestikeks"
)
ja mille müratase ei kahjusta inimeste tervist.
b)
teatri pürotehnilised tooted
T1. kategooria: laval kasutamiseks mõeldud pürotehnilised esemed, mis on madala ohutasemega;
T2. kategooria: laval kasutamiseks mõeldud pürotehnilised esemed, mida võivad kasutada üksnes erialaste teadmistega isikud.
c)
muud pürotehnilised
esemed
P1
. kategooria: madala ohutasemega pürotehnilised
esemed
, mis pole ilutulestikud
ja madala ohutasemega teatri pürotehnilised esemed
;
P2.
kategooria: pürotehnilised
ja teatri pürotehnilised
esemed
, mis ei ole ilutulestikud ja mida võivad käidelda või kasutada üksnes erialaste teadmistega isikud.
2.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni menetlustest, mille kohaselt nad teevad kindlaks ja volitavad erialaste teadmistega isikuid.
Artikkel 4 Tootja
, importija ja edasimüüja
kohustused
1.
Tootja
tagab turule toodud
pürotehniliste
esemete
vastavuse I lisas sätestatud
põhiohutusnõuetele
.
2.
Kui tootjal ei ole ühenduse territooriumil
asutatud tegevuskohta
, tagab pürotehniliste esemete importija, et tootja on täitnud käesoleva direktiiviga määratud kohustused või võtab ise enda kanda kõik tootja kohustused
.
Nende
kohustustega seoses võivad ühenduse asutused ja organid pöörduda
importija poole
.
3.
Edasimüüjad peavad toimima nõuetekohase hoolsusega vastavalt kehtivale ühenduse õigusele, sealhulgas käesolev direktiiv.
Eelkõige kontrollivad nad, et tootel on kohustuslik toodangu vastavusmärgis(ed) ja see sisaldab kohustuslikke dokumente.
4.
Pürotehniliste
esemete tootjad peavad
:
a)
esitama toote
artiklis 10 osutatud
teavitatud asutusele, kes viib läbi artikli 9 kohase vastavushindamismenetluse;
b)
kinnitama pürotehnilisele
esemele
artiklite 11 ja 12 kohaselt CE-vastavusmärgise ja etiketi.
Artikkel 5 Turuletoomine
Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks,
et pürotehniliste
esemete
turuletoomine oleks võimalik üksnes siis, kui nende puhul on järgitud käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi, kui nendel on CE-vastavusmärgis ning kui nende puhul on järgitud vastavushindamisega seotud kohustusi.
Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et pürotehnilised
esemed
ei kannaks põhjendamatult CE-vastavusmärgist.
Artikkel 6 Vaba liikumine
1.
Liikmesriigid ei keela, piira ega takista käesoleva
direktiivi nõuetele
vastavate pürotehniliste
esemete
turuletoomist.
2.
Käesoleva
direktiivi sätted
ei välista
meetmeid, mida liikmesriigid
võtavad
avaliku
korra,
julgeoleku või ohutuse
või keskkonnakaitse
huvides 2. ja 3. kategooria ilutulestike
, teatri pürotehniliste esemete ja muude pürotehniliste esemete omamise
ja/või
laiemale avalikkusele
müümise
keelamiseks või
piiramiseks.
3.
Messidel, näitustel ja
pürotehniliste esemete
turustamise
esitlustel ei tohi liikmesriigid takistada käesoleva direktiivi sätetele mittevastavate pürotehniliste
esemete
esitlemist
ega kasutamist
tingimusel, et nähtaval sildil on selgelt osutatud
kõnealuse messi, näituse või esitluse nimele ja kuupäevale ja
nimetatud
esemete
mittevastavusele ning selgitatud, et neid ei või müüa seni, kuni tootja
(kui tegemist on
ühenduse territooriumil
tegevuskoha asutanud
tootjaga) või importija
pole neid käesoleva direktiivi sätetega vastavusse viinud.
Sellistel juhtudel tuleb inimeste ohutuse tagamiseks rakendada kõiki asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud ohutusmeetmeid.
4.
Liikmesriigid ei takista uurimise, arendustöö ja katsetamise eesmärgil
toodetud
ning käesoleva direktiivi sätetele
mittevastavate pürotehniliste
esemete
vaba liikumist ja kasutamist tingimusel, et nähtaval sildil on selgelt osutatud
nimetatud esemete
direktiivile mittevastavusele
ja nende mittekättesaadavusele muudeks kui arendustöö, uurimise ja katsetamise eesmärkideks
.
Artikkel 7 Vanusepiirid
1.
Pürotehnilisi
esemeid
ei müüda ega tehta muul viisil kättesaadavaks tarbijatele, kes on nooremad kui:
a)
ilutulestike puhul:
1. kategooria: 12 aastat;
2. kategooria: 16 aastat;
3. kategooria: 18 aastat;
b)
muude pürotehniliste
esemete
ja teatri pürotehniliste esemete
puhul:
T1. ja P1.
kategooria: 18 aastat.
2.
Liikmesriigid võivad tõsta
lõikes
1 sätestatud vanusepiire,
kui avalik kord,
julgeolek või ohutus seda nõuab.
Liikmesriigid võivad ka nimetatud vanusepiiri alandada erialase koolituse läbinud või parajasti läbivate isikute puhul.
3.
Tootjad
, importijad
ja
edasimüüjad
ei müü ega tee muul viisil kättesaadavaks järgmisi pürotehnilisi
esemeid
(välja arvatud
erialaste
teadmistega isikutele):
a)
4. kategooria ilutulestikud;
b)
P2.
kategooria pürotehnilised
esemed
ja T2. kategooria teatri pürotehnilised esemed
.
Artikkel 8 Ühtlustatud standardid
1.
Järgides direktiivis 98/34/EÜ sätestatud menetlusi, võib komisjon Euroopa standardiorganisatsioonidelt nõuda käesolevat direktiivi toetavate Euroopa standardite koostamist või läbivaatamist
või julgustada asjaomaseid rahvusvahelisi organeid koostama või läbi vaatama rahvusvahelisi standardeid
.
2.
Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas viited sellistele ühtlustatud standarditele.
3.
Liikmesriigid tagavad, et Euroopa Liidu Teatajas avaldatud ühtlustatud standardeid tunnustatakse ja need võetakse omaks.
Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid pürotehnilisi
esemeid
, mis vastavad asjakohastele
siseriiklikele standarditele, millega võetakse üle Euroopa Liidu Teatajas avaldatud standardid, vastavaks I lisas osutatud põhiohutusnõuetele.
Liikmesriigid avaldavad viited riiklikele standarditele, millega ühtlustatud standardid üle võetakse
.
Kui liikmesriigid kiidavad heaks ühtlustatud standardite ülevõtmise siseriiklikku õigusesse, avaldavad nad nende ülevõtmiste viitenumbrid.
4.
Kui liikmesriik või komisjon leiab, et käesolevas artiklis
osutatud
ühtlustatud standardid ei vasta täielikult
I lisas
osutatud põhiohutusnõuetele, võib komisjon või asjaomane liikmesriik suunata küsimuse koos põhjendustega
direktiivi 98/34/EÜ alusel moodustatud alalisele komiteele.
Komitee
esitab oma
arvamuse
kuue kuu jooksul alates küsimuse saamisest
.
Komitee arvamusest lähtudes teatab komisjon liikmesriikidele, milliseid meetmeid seoses ühtlustatud standardite ja lõikes 2
osutatud
avaldamisega tuleks võtta.
Artikkel 9 Vastavushindamismenetlused
Pürotehniliste esemete
nõuetekohasuse kinnitamiseks kasutab tootja ühte järgmistest menetlustest:
a)
II lisa punktis 1 osutatud EÜ tüübihindamismenetlus (moodul B) ja tootja valikul:
−
II lisa punktis 2 osutatud tüübivastavusmenetlus (moodul C) või
−
II lisa punktis 3 osutatud tootmiskvaliteedi tagamise menetlus (moodul D) või
−
II lisa punktis 4 osutatud tootekvaliteedi tagamise menetlus (moodul E)
või
b)
II lisa
punktis 5
osutatud tooteühiku kinnitamise menetlus (
moodul F
)
või
c)
II lisa punktis 6 osutatud täielik tootekvaliteedi tagamise menetlus (moodul G), 4. kategooria ilutulestike puhul.
Artikkel 10 Teavitatud asutused
1.
Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele asutuste nimed, kelle nad on määranud artiklis 9 osutatud
vastavushindamismenetluste läbiviijateks
, nende volitustekohased ülesanded ja komisjoni poolt neile eelnevalt omistatud tunnuskoodid.
2.
Komisjon avaldab
oma veebilehel
teavitatud asutuste nimekirja, tunnuskoodid ja volitustekohased
ülesanded
.
Komisjon tagab selle nimekirja ajakohastamise.
3.
Liikmesriigid kohaldavad komisjonile teatatud asutuste hindamisel III lisas sätestatud miinimumnõudeid.
Asutusi, mis vastavad asjakohastes ühtlustatud standardites teavitatud asutuste jaoks sätestatud hindamiskriteeriumitele, loetakse vastavaks asjakohastele miinimumnõuetele.
4.
Kui liikmesriik on konkreetsest asutusest komisjonile teatanud ja avastab, et see ei vasta enam lõikes 3
osutatud miinimumnõuetele
, tühistab ta kõnealuse teatise.
Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
5.
Kui teatis asutuse kohta tühistatakse, siis ei kaota kõnealuse asutuse väljastatud vastavushindamise tõendid ega seotud dokumendid kehtivust, kui ei ole tõendatud, et eksisteerib vahetu ja otsene oht tervisele ja turvalisusele.
6.
Komisjon avaldab oma veebilehel kõnealuse asutuse volituste tühistamise.
Artikkel 11 CE-vastavusmärgise kinnitamise kohustus
1.
Pärast artiklile 9 vastava vastavushindamise edukat
läbimist
kannab tootja CE-vastavusmärgise nähtavalt, kergesti loetavalt ja
muutmiskindlalt
pürotehnilistele
esemetele
või kui see ei ole võimalik, siis
eseme
külge kinnitatud tunnusmärgile
või eseme
pakendile.
Tunnusmärk peab olema selline, et selle teistkordne kasutamine oleks võimatu.
CE-vastavusmärgise näidis vastab
otsusele 93/465/EMÜ
.
2.
Pürotehnilistele esemetele ei tohi kinnitada mistahes
märgiseid või silte, mille tähenduse ja vormi võivad kolmandad isikud CE-märgisega segamini ajada.
Muid märgiseid võib pürotehnilistele
esemetele
kinnitada tingimusel, et sellega ei halvendata CE-vastavusmärgise nähtavust ja loetavust.
3.
Kui pürotehniliste
esemete
suhtes kohaldatakse ka mõnda muud
ühenduse
õigusakti, milles käsitletakse teisi aspekte ning sätestatakse CE-vastavusmärgise kinnitamine
esemele
, osutatakse märgisel sellele, et eespool nimetatud
ese
peab vastama ka selle suhtes
kohaldatavate muude õigusaktide
sätetele.
Artikkel 12
Toodete
märgistamine
, v.a sõidukitele mõeldud pürotehnilised tooted
1.
Tootja tagab
muude kui sõidukitele mõeldud
pürotehniliste
esemete
nõuetekohase
, nähtava, loetava ja muutmiskindla
märgistamise selle
liikmesriigi
ametlikus keeles (ametlikes keeltes), kus
ese
tarbijale müüakse.
2.
Pürotehnilise
eseme
märgisele peab olema märgitud vähemalt
tootja nimi ja aadress või, kui tootjal ei ole ühenduse territooriumil asutatud tegevuskohta, tootja nimi ning importija nimi ja aadress
,
eseme
nimi ja liik, artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud vanuse alampiirid, asjakohane kategooria ja
kasutusjuhised
,
3. ja 4. kategooria ilutulestiku puhul tootmisaasta
ning vajaduse korral
minimaalne
ohutu kaugus.
Märgisele kantakse aktiivse lõhkematerjali ekvivalentne netokogus (NEQ).
3.
Ilutulestikul peab olema
täiendavalt järgmine miinimumteave:
1. kategooria: vajaduse korral märkida "ainult väljas kasutamiseks" ja minimaalne ohutu kaugus;
2. kategooria: "ainult väljas kasutamiseks" ja kui see on asjakohane, minimaalne ohutu kaugus (minimaalsed ohutud kaugused);
3. kategooria: "ainult väljas kasutamiseks" ja minimaalne ohutu kaugus (minimaalsed ohutud kaugused);
4. kategooria: "kasutamiseks ainult erialaste teadmistega isikutele" ja minimaalne ohutu kaugus (minimaalsed ohutud kaugused).
4.
Teatri pürotehniliste esemetel peab olema täiendavalt järgmine miinimumteave:
T1. kategooria: vajaduse korral märkida "ainult väljas kasutamiseks" ja minimaalne ohutu kaugus;
T2. kategooria: "kasutamiseks ainult erialaste teadmistega isikutele" ja minimaalne ohutu kaugus (minimaalsed ohutud kaugused).
5.
Kui pürotehnilisel
esemel
pole piisavalt ruumi lõigetes
2 kuni 4 osutatud
märgistamisnõuete täitmiseks, esitatakse teave
väikseimal pakendiosal
.
6.
Käesoleva artikli
sätteid ei kohaldata
pürotehnilistele esemetele, mida kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 6 lõikega 3 näidatakse messidel, näitustel ja pürotehniliste esemete turustamiseks mõeldud esitlustel või toodetakse uurimise, arendustöö ja katsetamise eesmärgil vastavalt artikli 6 lõikele 4.
Artikkel 13
Sõidukitele mõeldud pürotehniliste esemete märgistamine
1.
Sõidukitele mõeldud pürotehnilise eseme märgisele tuleb kanda tootja, või kui tootjal ei ole ühenduse territooriumil asutatud tegevuskohta, importija nimi, eseme nimi ja liik ning ohutusjuhised.
2.
Kui esemel ei ole piisavalt ruumi, et täita lõikes 1 osutatud märgistamisnõudeid, siis kantakse asjaomane teave pakendile.
3.
Professionaalsetele kasutajale väljastatakse tema poolt soovitud keeles ohutuskaart, mis on koostatud vastavalt komisjoni 27. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/58/EÜ, millega muudetakse teist korda direktiivi 91/155/EMÜ,
EÜT L 212, 7.8.2001, lk 24.
lisale.
Ohutuskaart võidakse esitada paberil või elektrooniliselt, tingimusel, et adressaadil on vajalikud vahendid sellele juurdepääsemiseks.
Artikkel 14
Turu seire
1.
Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks,
et pürotehnilisi
esemeid
oleks võimalik turule tuua üksnes siis, kui need nõuetekohase säilitamise ning eesmärgipärase kasutamise korral ei ohusta inimeste tervist ja ohutust.
2.
Liikmesriigid teostavad regulaarset kontrolli pürotehniliste esemete nende territooriumile toomise ja ladustamis- ning tootmiskohtade üle.
3.
Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et pürotehniliste esemete toomisel ühenduse territooriumile peetaks kinni käesoleva direktiivi nõuetest ohutuse, avaliku julgeoleku ja kaitse kohta.
4.
Võttes nõuetekohaselt arvesse CE-vastavusmärgist kandvate toodete eeldatavat vastavust, korraldavad ja teostavad liikmesriigid turule toodud toodete asjakohast seiret.
5.
Liikmesriigid teavitavad igal aastal komisjoni oma turujärelevalvealasest tegevusest.
6.
Kui liikmesriik tuvastab,
et CE-vastavusmärgist
kandvad
pürotehnilised
esemed
, millel on kaasas EÜ vastavusdeklaratsioon ning mida kasutatakse eesmärgipäraselt, võivad kahjustada inimeste tervist ja ohutust, võtab ta tarvitusele asjakohased ajutised meetmed nimetatud
eseme
turult kõrvaldamiseks, selle turuletoomise keelamiseks või vaba liikumise piiramiseks.
Liikmesriik teavitab sellest komisjoni ja teisi liikmesriike.
7.
Komisjon avaldab oma veebilehel nende esemete nimetused, mis lõike 6 kohaselt on turult kõrvaldatud, on keelustatud või mida võib tuua turule piirangutega.
Artikkel 15
Kiire teavitamine tõsist ohtu põhjustavatest
esemetest
Kui liikmesriigil on piisavalt põhjust uskuda,
et pürotehniline
ese
ohustab tõsiselt inimeste tervist ja/või ohutust Euroopa Liidus, teatab ta sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning viib läbi asjakohase hindamise.
Ta teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike hindamise taustast ja tulemustest.
Artikkel 16
Kaitseklausel
1.
Kui
liikmesriik ei nõustu teise liikmesriigi meetmega, mis on võetud vastavalt artikli 14 lõikele 6 või kui komisjon on seisukohal, et nimetatud meetmed on vastuolus ühenduse õigusaktidega, konsulteerib komisjon viivitamatult kõigi asjaosalistega, annab meetmele hinnangu ja võtab seisukoha, kas meede on õigustatud või mitte.
Komisjon teavitab oma seisukohast liikmesriike ja huvitatud isikuid.
Kui komisjon on seisukohal, et siseriiklik meede on õigustatud, siis võtavad teised liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada ohtliku toote kõrvaldamine oma turult ja teavitavad sellest komisjoni.
Kui komisjon on seisukohal, et siseriiklik meede ei ole õigustatud, siis tühistab asjaomane liikmesriik selle.
2.
Kui
lõikes 1
osutatud
meetmeid on võetud ühtlustatud standardites olevate puuduste tõttu, suunab komisjon küsimuse direktiivi 98/34/EÜ kohaselt moodustatud
alalisele
komiteele juhul, kui meetmed võtnud liikmesriik jääb oma seisukoha juurde, ning komisjon või
nimetatud
liikmesriik algatab artiklis 8
osutatud
menetluse.
3.
Kui nõuetele mittevastav pürotehniline
ese
kannab CE-vastavusmärgist, võtab pädev liikmesriik asjakohased meetmed märgistuse
esemele
kinnitanud isiku suhtes ning teatab sellest komisjonile.
Komisjon teavitab teisi
liikmesriike
.
Artikkel 17
Keeldu või piirangut eeldavad meetmed
1.
Iga käesoleva direktiivi kohaselt võetud meetme puhul, millega:
a)
keelatakse või piiratakse toote turuletoomist või
b)
kõrvaldatakse toode
turult;
selgitatakse
täpselt antud meetme võtmise põhjuseid.
Nimetatud meetmetest teatatakse viivitamata asjaosalisele, keda samaaegselt teavitatakse ka talle kõnesolevas liikmesriigis kehtivate siseriiklike õigusaktide raames kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest ning nende kasutamise tähtaegadest.
2.
Kui on tegemist
lõikes 1 osutatud
meetmega, peaks tootjal olema võimalus esitada eelnevalt oma seisukoht, välja arvatud juhud, kui selline konsulteerimine ei ole võimalik võetava meetme kiireloomulisuse tõttu, eriti kui seda tingivad
rahvatervise või avaliku ohutuse nõuded
.
Artikkel 18
Rakendusmeetmed
1.
Järgmised käesoleva direktiivi mittepõhiliste elementide muutmiseks mõeldud
meetmed
, kaasa arvatud direktiivi täiendamine uute mittepõhiliste elementidega,
võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 2 osutatud
kontrolliga regulatiivmenetlusele
:
a)
kohandused, mis on vajalikud Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni edaspidiste soovitustega arvestamiseks;
b)
II
ja
III lisa
kohandamine tehnilise arenguga;
c)
artiklis 12 sätestatud märgistamisnõuete kohandamine.
2.
Järgmised meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 3 osutatud menetlusele:
a)
jälgitavussüsteemi
koostamine,
kaasa arvatud registreerimisnumbrid ja ELi tasandi register,
pürotehniliste
esemete
ja
nende tootjate
kindlakstegemiseks
;
b)
ühtsete kriteeriumide koostamine, et regulaarselt koguda ja uuendada andmeid pürotehniliste toodetega seotud õnnetuste kohta.
Artikkel 19
Komitee
1.
Komisjoni abistab komitee.
2.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
3.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ
artikleid 5
ja 7, võttes arvesse
nimetatud
otsuse
artikli 8 sätteid
.
Tähtajaks
otsuse 1999/468/EÜ
artikli 5
lõike
6
tähenduses määratakse
kolm kuud.
Artikkel 20
Karistused
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva direktiivi kohaselt võetud siseriiklike õigusaktide rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning tagavad nende eeskirjade rakendamise.
Ettenähtud karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Liikmesriigid võtavad
samuti
vastu
vajalikud
meetmed, mis võimaldavad neil kinni pidada käesolevale direktiivile mittevastavate pürotehniliste
esemete
saadetised
.
Artikkel 21
Siseriiklikku õigusesse ülevõtmine
1.
Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiiviga vastavuse saavutamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt … *
30
kuud pärast
käesoleva
direktiivi
jõustumise kuupäeva
.
.
Nad edastavad komisjonile viivitamata nimetatud sätete
teksti
.
2.
Nad kohaldavad nimetatud sätteid
1., 2. ja 3. kategooria
ilutulestikele
hiljemalt
… *
Kolm aastat
pärast
käesoleva
direktiivi
jõustumise kuupäeva
.
ja muudele pürotehnilistele
esemetele
, 4. kategooria ilutulestikele ja teatri pürotehnilistele esemetele
hiljemalt
… **
Kuus aastat
pärast
käesoleva
direktiivi
jõustumise kuupäeva
.
*.
3.
Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete avaliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Sellise
viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
4.
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
5.
Enne lõikes 2 osutatud kuupäeva väljastatud siseriiklikud load kehtivad loa väljastanud liikmesriigi territooriumil kuni aegumiskuupäevani või kuni kümne aasta möödumiseni käesoleva direktiivi jõustumisest, olenevalt sellest, kumb ajavahemik on lühem.
6.
Erandina lõikest 5 on enne lõikes 2 osutatud kuupäeva
sõidukitele mõeldud
pürotehnilistele
esemetele
väljastatud siseriiklikud load kehtivad kuni nende aegumiseni.
Artikkel 22
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 23
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
...,
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
I LISA
PÕHIOHUTUSNÕUDED
1)
Maksimaalse ohutuse ja usaldusväärsuse tagamiseks peavad kõik pürotehnilised
esemed
vastama tootja poolt ettenähtud parameetritele.
2)
Kõik pürotehnilised
esemed
tuleb kavandada ja
toota
selliselt, et neid oleks võimalik keskkonda võimalikult vähe mõjutava asjakohase protsessi abil ohutult kõrvaldada.
3)
Kõik eesmärgipäraselt kasutatavad pürotehnilised
esemed
peavad nõuetekohaselt toimima.
Vastavalt vajadusele tuleb silmas pidada ja katsetada allpool loetletud teavet ja omadusi.
Kõik pürotehniliste
esemetega
tehtavad katsed peaksid toimuma tegelikkusele vastavates oludes.
Kui see ei ole võimalik laboratooriumis, peavad katsed toimuma keskkonnas, kus pürotehnilist toodet kasutama hakatakse.
a)
Väliskujundus, konstruktsioon ja iseloomulikud omadused, sealhulgas üksikasjalik keemiline koostis (kasutatud ainete mass ja protsent) ning mõõtmed.
b)
Pürotehnilise
eseme
füüsiline ja keemiline stabiilsus kõigi tavaliste prognoositavate keskkonnatingimuste korral.
c)
Tundlikkus tavalise prognoositava käitlemise ja transpordi suhtes.
d)
Kõikide komponentide vastastikune sobivus, kui pidada silmas nende keemilist stabiilsust.
e)
Pürotehnilise
eseme
veekindlus, kui pürotehniline
ese
on mõeldud kasutamiseks niiskes või märjas keskkonnas ja kui vesi võib pürotehnilise
eseme
ohutust või töökindlust kahjustada.
f)
Vastupidavus madalatele ja kõrgetele temperatuuridele, kui pürotehniline
ese
on mõeldud säilitamiseks või kasutamiseks sellistel temperatuuridel ja ühe komponendi või pürotehnilise
eseme
kui terviku jahtumine või kuumenemine võib kahjustada pürotehnilise
eseme
ohutust või töökindlust.
g)
Enneaegset või tahtmatut initsieerimist või süttimist takistavad turvaelemendid.
h)
Nõuetekohased juhised ja vajaduse korral vastuvõtva liikmesriigi riigikeeles või riigikeeltes märgised ohutu käitlemise, ladustamise, kasutamise (sealhulgas ohutud kaugused) ja kõrvaldamise kohta.
i)
Pürotehnilise
eseme
, selle kesta või muude komponentide riknematus tavaliste prognoositavate ladustamistingimuste puhul.
j)
Kõigi vajalike seadmete ja manuste spetsifikatsioonid ning pürotehnilise
eseme
ohutuks tööks vajalikud kasutusjuhised.
k)
Pürotehnilised
esemed
peaksid transportimisel ja tavakäitlusel säilitama oma pürotehnilise koostise, kui tootja juhistes pole teisiti sätestatud.
4)
Pürotehnilised esemed ei tohi sisaldada:
−
kaubanduslikke lõhkeainekomponente, välja arvatud must püssirohi ja valgusefektisegud;
−
sõjalisi lõhkeaineid.
5)
Pürotehniliste
esemete
erinevad rühmad peavad vastama vähemalt järgmistele nõuetele:
A.
Ilutulestikud
a)
Tootja jagab ilutulestikud kategooriatesse vastavalt artiklile 3, lähtudes puhta lõhkeaine sisaldusest, ohutust kaugusest, müratasemest ja muust sarnasest.
Märgisel tuleb selgelt osutada kategooriale.
i)
1. kategooria ilutulestike puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused:
−
ohutu kaugus on vähemalt 1 m
Kui see on asjakohane, võib ohutu kaugus olla väiksem.
;
−
ohutul kaugusel mõõdetud maksimaalne müratase ei ületa 120 dB (A, imp) või muu sobiva meetodiga mõõdetud samaväärset helitaset;
−
1. kategooriasse ei kuulu paugutid, paugutite komplektid, valgussähvatusega paugutid ja vaalgussähvatusega paugutite komplektid;
−
1. kategooria viskepaugutid ei sisalda üle 2,5 mg hõbefulminaati.
ii)
2. kategooria ilutulestike puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused:
−
ohutu kaugus on vähemalt 8 m
1
;
−
ohutul kaugusel mõõdetud maksimaalne müratase ei ületa 120 dB (A, imp) või muu sobiva meetodiga mõõdetud samaväärset helitaset.
iii)
3. kategooria ilutulestike puhul peavad olema täidetud järgmised tingimused:
−
ohutu kaugus on vähemalt 15 m
Kui see on asjakohane, võib ohutu kaugus olla väiksem.
;
−
ohutul kaugusel mõõdetud maksimaalne müratase ei ületa 120 dB (A, imp) või muu sobiva mõõtmismeetodiga mõõdetud samaväärset helitaset.
b)
Ilutulestikud tohivad sisaldada vaid neid materjale, mille jäätmetest tingitud oht tervisele, omandile ja keskkonnale on minimaalne.
c)
Süüteviis peab olema selgelt nähtav või sellele tuleb osutada märgisel või juhistes.
d)
Ilutulestikud ei
tohi liikuda
korrapäratul ja ettearvamatul viisil.
e)
1., 2. ja 3. kategooria ilutulestikud peavad olema tahtmatu süttimise eest kaitstud kas kaitseümbrise, pakendi või
eseme
konstruktsiooniga.
4. kategooria ilutulestikud peavad olema tahtmatu süttimise eest kaitstud tootja poolt kindlaks määratud meetoditega.
B.
Muud pürotehnilised
esemed
a)
Pürotehnilised
esemed
peavad olema kavandatud nii, et nende tavatingimustel kasutamisel oleks oht inimtervisele, omandile ja keskkonnale minimaalne.
b)
Süüteviis peab olema selgelt nähtav või sellele tuleb osutada märgisel või juhistes.
c)
Pürotehnilised
esemed
peavad olema kavandatud nii, et nende tahtmatul süttimisel oleks jäätmetest tingitud oht inimtervisele, omandile ja keskkonnale minimaalne.
d)
Kui see on asjakohane,
peavad
pürotehnilised
esemed toimima
nõuetekohaselt kuni tootja poolt ettenähtud kasutusaja lõppemiseni.
C.
Süüteseadised
a)
Süüteseadiseid peab saama usaldusväärsel viisil initsieerida ning nende initsieerimisvõimsus peab olema piisav kõikide tavaliste prognoositavate kasutustingimuste puhul.
b)
Süüteseadised peavad olema kaitstud elektrostaatilise laengu mahalaadimise vastu tavalistel prognoositavatel kasutus- ja ladustamistingimustel.
c)
Elektrilised süüturid peavad olema kaitstud elektromagnetiliste väljade eest tavalistel prognoositavatel ladustamis- ja kasutustingimustel.
d)
Kaitsmete kattekiht peab olema sobiva mehhaanilise tugevusega ning pakkuma lõhkeainest koosnevale sisule piisavat kaitset tavaliste prognoositavate mehhaaniliste mõjutuste korral.
e)
Kaitsmete puhul peavad
esemel
olema esitatud põlemisaja parameetrid.
f)
Esemel
peavad olema esitatud elektriliste süüturite elektrilised omadused (näiteks plahvatust mittepõhjustav voolutugevus, takistus jne).
g)
Arvestades elektriliste süüturite kasutusotstarvet, peavad nende juhtmed olema piisavalt isoleeritud ja mehhaaniliselt vastupidavad, sealhulgas ka ühenduskohtades süüturiga.
II LISA
VASTAVUSHINDAMISMENETLUS
1.
MOODUL B: EÜ tüübihindamine
1.
See moodul kirjeldab menetluse seda osa, mille kohaselt teavitatud asutus selgitab välja ja tõendab, et kontrollitava toodangu tüüpiline näidis vastab direktiivi asjakohastele sätetele.
2.
Tootja esitab EÜ tüübihindamistaotluse tema poolt valitud teavitatud asutusele.
Taotlus peab sisaldama järgmist:
−
tootja nimi ja aadress,
−
kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele,
−
punktis 3 kirjeldatud tehnilised dokumendid.
Taotluse esitaja annab teavitatud asutusele kontrollitava toodangu tüüpilise näidise, edaspidi nimetatud "tüüp".
Kui see on kontrollimiseks vajalik, võib teavitatud asutus paluda täiendavaid näidiseid.
3.
Tehniliste dokumentide järgi peab olema võimalik hinnata toote vastavust direktiivis esitatud nõuetele.
Kui hinnangu andmiseks on vaja, võib nõuda tehnilisi dokumente seadise
kavandamise
,
tootmise
ja toimimise kohta ning kui see on hinnangu andmiseks vajalik, peavad need sisaldama järgmisi andmeid:
−
tüübi üldkirjeldus,
−
põhimõtteline
kavand
, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid,
−
jooniste, skeemide ja toote toimimise mõistmiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused,
−
artiklis 8
osutatud
ühtlustatud standardite nimekiri, mida kohaldatakse täielikult või osaliselt, ning nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud põhiohutusnõuetega vastavuse saavutamiseks, kui ei kohaldata artiklis 8
osutatud
ühtlustatud standardeid,
−
konstruktsiooniarvutuste, tehtud uuringute jms tulemused,
−
katseprotokollid.
4.
Teavitatud asutus peab:
4.1.
kontrollima tehnilisi dokumente, veenduma, et tüüp on
toodetud
kooskõlas nimetatud dokumentidega ja selgitama välja, millised elemendid on
kavandatud
vastavalt artiklis 8
osutatud
ühtlustatud standardite asjakohastele sätetele ja milliste komponentide
kavandamisel
ei ole ühtlustatud standardite asjakohaseid sätteid kohaldatud;
4.2.
tegema või laskma teha vajalikud uuringud ja katsed, et kontrollida, kas nendel juhtudel, kui ei ole kohaldatud artiklis 8 nimetatud ühtlustatud standardeid, vastavad tootja kasutatud lahendused direktiivis sätestatud põhiohutusnõuetele;
4.3.
tegema või laskma teha vajalikud uuringud ja katsed, et kontrollida, kas juhtudel, kui tootja on otsustanud kohaldada asjakohaseid ühtlustatud standardeid, on neid ka tegelikult kohaldatud;
4.4.
leppima taotluse esitajaga kokku vajalike uuringute ja katsete tegemise koha suhtes.
5.
Kui tüüp vastab käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele, väljastab teavitatud asutus taotlejale EÜ tüübihindamistõendi.
Tõendis on kirjas tootja nimi ja aadress, hindamise põhjal tehtud järeldused ja heakskiidetud tüübi identifitseerimiseks vajalikud andmed.
Tõendile lisatakse tehniliste dokumentide asjakohaste osade nimekiri ja teavitatud asutus säilitab nimekirja koopia.
Kui tootjale ei anta tüübihindamistõendit, peab teavitatud asutus oma keeldumist üksikasjalikult põhjendama.
Ette tuleb näha edasikaebamise kord.
6.
Taotluse esitaja teatab EÜ tüübihindamistõenditega seotud tehnilisi dokumente haldavale teavitatud asutusele kõigist heakskiidetud toote muutmistest, millele tuleb taotleda täiendav kooskõlastus juhul, kui need muutmised võivad mõjutada vastavust põhinõuetele või toote ettenähtud kasutustingimusi.
Täiendav heakskiit väljastatakse esialgse EÜ tüübihindamistõendi lisana.
7.
Iga teavitatud asutus peab edastama muudele teavitatud asutustele asjakohast teavet väljastatud ja tühistatud EÜ tüübihindamistõendite ja nende lisade kohta.
8.
Muudel teavitatud asutustel on õigus saada EÜ tüübihindamistõendite ja/või nende lisade ärakirju.
Tõendite lisad peavad olema kättesaadavad muudele teavitatud asutustele.
9.
Tootja peab koos tehniliste dokumentidega säilitama EÜ tüübihindamistõendeid ja nende lisasid vähemalt kümme aastat pärast viimase asjaomase toote valmimist.
Kui
tootjal
ei
ole
ühenduses
asutatud tegevuskohta
, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes viib toote ühenduse turule.
2.
MOODUL C: Tüübivastavus
1.
See moodul kirjeldab menetluse seda osa, mille kohaselt tootja tagab ja deklareerib, et asjakohased pürotehnilised
esemed
vastavad EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja täidavad käesolevas direktiivis nende suhtes sätestatud nõudeid.
Tootja peab paigaldama igale pürotehnilisele
esemetele
CE-vastavusmärgise ja koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.
2.
Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed kindlustamaks, et tootmise käigus tagatakse
toote
vastavus EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesolevas direktiivis sätestatud põhiohutusnõuetele.
3.
Tootja peab säilitama vastavusdeklaratsiooni koopiat vähemalt kümme aastat pärast viimase asjaomase toote
tootmist
.
Kui tootjal ei ole
ühenduses asutatud tegevuskohta
, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes viib toote ühenduse turule.
4.
Tootja valitud teavitatud asutus peab tegema või laskma teha toote uuringud suvaliste ajavahemike järel.
Teavitatud asutuse poolt kohapeal võetud sobivat valmistoote näidist kontrollitakse ja sellega tehakse artiklis 8 osutatud kohaldatavas ühtlustatud standardis määratletud katsed või samaväärsed katsed, et kontrollida toote vastavust asjakohase direktiivi nõuetele.
Kui üks või mitu kontrollitud toodet ei vasta nõuetele, peab teavitatud asutus võtma asjakohased meetmed.
Teavitatud asutuse vastutusel kinnitab tootja tootele tootmisprotsessi käigus nimetatud asutuse tunnusnumbri.
3.
MOODUL D: Tootmiskvaliteedi tagamine
1.
See moodul kirjeldab menetlust, mille kohaselt tootja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustused, tagab ja deklareerib, et asjakohased pürotehnilised
esemed
on vastavuses EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübiga ja vastavad käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.
Tootja kinnitab igale pürotehnilisele
esemele
CE-vastavusmärgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.
Koos CE-vastavusmärgisega kinnitatakse ka punktis 4
osutatud
kontrollimiste eest vastutava teavitatud asutuse tunnusnumber.
2.
Tootja peab kasutama tootmise jaoks kinnitatud kvaliteedisüsteemi, valmistoodete kontrollimist ja katsetamist, nagu on sätestatud punktis 3.
Tema suhtes kohaldatakse punktis 4 osutatud järelevalvet.
3.
Kvaliteedisüsteem
3.1.
Tootja esitab oma kvaliteedisüsteemi hindamiseks asjakohaste pürotehniliste
esemete
osas taotluse tema enda valitud teavitatud asutusele.
Taotlus peab sisaldama järgmist:
−
kogu asjakohane teave kavandatud pürotehnilise
eseme
kategooria kohta,
−
dokumendid kvaliteedisüsteemi kohta,
−
tehniline dokumentatsioon kinnitatud tüübi kohta ja EÜ tüübihindamistõendi koopia.
3.2.
Kvaliteedisüsteem peab tagama pürotehniliste
esemete
vastavuse EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi nõuetele, mida nende
esemete
suhtes kohaldatakse.
Kõik elemendid, nõuded ja sätted, mida tootja on vastu võtnud, tuleb süstemaatiliselt dokumenteerida kirjalike tegevussuuniste, menetluste ja juhistena.
Kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid peavad võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -andmestike järjepidevat tõlgendamist.
Eelkõige peavad need sisaldama piisavat kirjeldust järgmise kohta:
−
kvaliteedialased eesmärgid ja pürotehniliste
esemete
kvaliteediga seotud organisatsiooniline struktuur ning juhtkonna asjakohased kohustused ja volitused;
−
tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid, protsessid ja võetavad süstemaatilised meetmed;
−
enne ja pärast tootmist ning tootmise kestel tehtavad uuringud ja katsed ning nende sagedus;
−
kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne;
−
pürotehniliste
esemete
kvaliteedialase järelevalve meetodid ja kvaliteedisüsteemi tõhusa toimimise kontroll.
3.3.
Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2
osutatud
nõuetele.
Teavitatud asutus eeldab, et kvaliteedisüsteemid, millega kohaldatakse asjakohaseid ühtlustatud standardeid, vastavad nendele nõuetele.
Hindamiskomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on sarnase tootetehnoloogia hindamise kogemusi.
Hindamise käigus tehakse kontrollkäik tootja ettevõttesse.
Otsusest teatatakse tootjale.
Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning nõuetekohaselt põhjendatud hindamisotsust.
3.4.
Tootja peab täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja toetama kõnealust süsteemi, et see oleks piisav ja tõhus.
Tootja peab teatama kvaliteedinõuded heaks kiitnud teavitatud asutusele kvaliteedisüsteemi plaanitavast muutmistest.
Teavitatud asutus peab hindama kavandatavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab punktis 3.2
osutatud
nõuetele või on vaja hindamist korrata.
Ta peab oma otsusest tootjale teatama.
Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.
4.
Järelevalve, mida teostab teavitatud asutus
4.1.
Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.
4.2.
Tootja tagab teavitatud asutusele inspekteerimiseks juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige:
−
dokumendid kvaliteedisüsteemi kohta,
−
kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms.
4.3.
Teavitatud asutus peab regulaarselt tegema kontrolle, et teha kindlaks, kas tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedisüsteemi, ning esitama tootjale selle kohta auditiaruande.
4.4.
Lisaks sellele võib teavitatud asutus teha tootja juurde ette teatamata kontrollkäike.
Sellistel kontrollkäikudel võib teavitatud asutus teha või lasta teha katseid, et kontrollida, kas kvaliteedisüsteem toimib õigesti; vajaduse korral peab teavitatud asutus esitama tootjale kontrollkäigu aruande ja katse tegemise korral ka katseprotokolli.
5.
Tootja peab vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmimise kuupäeva säilitama siseriiklike ametiasutuste jaoks järgmisi dokumente:
−
punkti 3.1 teises taandes
osutatud
dokument,
−
punkti 3.4 teises lõigus
osutatud
muudatused,
−
teavitatud asutuse otsused ja aruanded,
millele
on
osutatud
punkti 3.4 viimases lõigus ning punktides 4.3 ja 4.4.
6.
Kõik teavitatud asutused peavad võimaldama muudel teavitatud asutustel kasutada teavet kvaliteedisüsteemile antud kinnituse ja kinnituse tühistamise kohta.
4.
MOODUL E: Toote kvaliteedi tagamine
1.
See moodul kirjeldab menetlust, mille kohaselt tootja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustused, tagab ja deklareerib, et pürotehnilised
esemed
vastavad EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile.
Tootja peab kinnitama igale
esemele
CE-vastavusmärgise ja koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.
CE-vastavusmärgisele tuleb lisada punktis 4
osutatud
kontrollimiste eest vastutava teavitatud asutuse tunnusnumber.
2.
Tootja peab pürotehniliste
esemete
lõppkontrolli ja katsete jaoks kasutama heakskiidetud kvaliteedisüsteemi vastavalt punktile 3.
Tema suhtes kohaldatakse punktis 4 osutatud järelevalvet.
3.
Kvaliteedisüsteem
3.1.
Tootja esitab kvaliteedisüsteemi hindamiseks oma pürotehniliste
esemete
osas taotluse tema enda valitud teavitatud asutusele.
Taotlus peab sisaldama järgmist:
−
kogu asjakohane teave kavandatud pürotehnilise kategooria kohta,
−
kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon,
−
tehnilised dokumendid kinnitatud tüübi kohta ja EÜ tüübihindamistõendi koopia.
3.2.
Kvaliteedisüsteemi raames kontrollitakse iga pürotehnilist
eset
ja tehakse artiklis 8
osutatud
asjakohases ühtlustatud standardis/asjakohastes ühtlustatud standardites sätestatud vajalikud katsed või nendega samaväärsed katsed, et kontrollida, kas see vastab käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.
Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt dokumenteerida kirjalike tegevussuuniste, menetluste ja juhistena.
Kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid peavad võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete ühetaolist tõlgendamist.
Eelkõige tuleb neis kirjeldada järgmist:
−
kvaliteedialased eesmärgid ja toote kvaliteediga seotud organisatsiooniline struktuur ning juhtkonna asjakohased kohustused ja volitused,
−
pärast tootmist teostatud uuringud ja katsed,
−
kvaliteedisüsteemi tõhusa toimimise järelevalvevahendid,
−
kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms.
3.3.
Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2
osutatud
nõuetele.
Teavitatud asutus peab eeldama, et kvaliteedisüsteemid, mis järgivad asjakohast ühtlustatud standardit, vastavad nendele nõuetele.
Hindamiskomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on sarnase tootetehnoloogia hindamise kogemusi.
Hindamismenetluse raames tuleb teha kontrollkäik tootja ettevõttesse.
Tootjale tuleb otsusest teatada.
Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.
3.4.
Tootja peab täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja toetama kõnealust süsteemi, et see oleks piisav ja tõhus.
Tootja või tema
importija
peab teatama kvaliteedinõuded heaks kiitnud teavitatud asutusele kvaliteedisüsteemi plaanitavast muutmisest.
Teavitatud asutus peab hindama kavandatavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem rahuldab punktis 3.2
osutatud
nõudeid või on vaja hindamist korrata.
Ta peab oma otsusest tootjale teatama.
Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.
4.
Järelevalve, mida teostab teavitatud asutus
4.1.
Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.
4.2.
Tootja peab tagama teavitatud asutusele inspekteerimiseks juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja laoruumidele ning andma talle kogu vajaliku teabe, eelkõige:
−
kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni,
−
tehnilised dokumendid,
−
kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms.
4.3.
Teavitatud asutus peab regulaarselt tegema kontrolle kindlustamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedisüsteemi, ning esitama tootjale selle kohta auditiaruande.
4.4.
Lisaks sellele võib teavitatud asutus teha tootja juurde ette teatamata kontrollkäike.
Sellistel kontrollkäikudel võib teavitatud asutus teha või lasta teha katseid kontrollimaks, kas kvaliteedisüsteem toimib õigesti; vajaduse korral peab teavitatud asutus esitama tootjale kontrollkäigu aruande ja katse tegemise korral ka katseprotokolli.
5.
Tootja peab vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmimise kuupäeva säilitama siseriiklike ametiasutuste jaoks järgmisi dokumente:
−
punkti 3.1 teises taandes
osutatud
dokumendid,
−
punkti 3.4 teises lõigus
osutatud
muudatused,
−
volitatud asutuse otsused ja aruanded,
millele
on
osutatud
punkti 3.4 viimases lõigus ning punktides 4.3 ja 4.4.
6.
Kõik teavitatud asutused peavad edastama muudele teavitatud asutustele asjakohase teabe väljastatud ja tühistatud kvaliteedisüsteemide kinnituste
kohta
.
5.
MOODUL F
: Tooteühiku kinnitamine
1.
See moodul kirjeldab menetlust, mille kohaselt tootja tagab ja deklareerib, et pürotehniline
ese
, mille kohta on väljastatud punktis 2
osutatud
tõend, vastab direktiivi asjakohastele nõuetele.
Tootja peab kinnitama igale pürotehnilisele
esemele
CE-vastavusmärgise ja koostama vastavusdeklaratsiooni.
2.
Teavitatud asutus kontrollib pürotehnilist
eset
ja teeb artiklis 8
osutatud
asjakohases ühtlustatud standardis/asjakohastes ühtlustatud standardites sätestatud vajalikud katsed või võrdväärsed katsed, et tagada pürotehniliste
esemete
vastavus direktiivi asjakohastele nõuetele.
Teavitatud asutus peab kinnitama või laskma kinnitada heakskiidetud pürotehnilisele
esemele
oma tunnusnumbri ja koostama tehtud katsete kohta vastavustunnistuse.
3.
Tehnilised dokumendid on mõeldud selleks, et oleks võimalik hinnata vastavust direktiivi nõuetele ning aru saada pürotehnilise
eseme kavandist
,
tootmisest
ja toimimisest.
Niivõrd, kui see on hindamiseks vajalik, peavad dokumendid sisaldama järgmist:
−
tüübi üldkirjeldus;
−
põhimõtteline
kavand
, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid;
−
nimetatud tööjoonistest ja plaanidest ning pürotehnilise
eseme
või ohutussüsteemide tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;
−
artiklis 8
osutatud
ühtlustatud standardite nimekiri, mida kohaldatakse täielikult või osaliselt, ning nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud põhiohutusnõuetele vastavuse saavutamiseks, kui ei kohaldata artiklis 8
osutatud
ühtlustatud standardeid;
−
konstruktsiooniarvutuste, sooritatud uuringute jms tulemused;
−
katseprotokollid.
6.
MOODUL G: Täielik kvaliteedi tagamine
1.
Antud moodulis kirjeldatakse menetlust, mille järgi tootja, kes täidab punktis 2 osutatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et vastavad tooted täidavad nende suhtes kehtivaid käesoleva direktiivi nõudeid.
Tootja või tootja importija kinnitab CE-vastavusmärgise igale tootele ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.
Koos CE-märgisega kantakse peale ka punktis 4 osutatud kontrollimiste eest vastutava teavitatud asutuse tunnuskood.
2.
Tootja peab kasutama kavandamise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise jaoks heakskiidetud kvaliteedisüsteemi, nagu on sätestatud punktis 3, ning tema suhtes tuleb kohaldada punktis 4 osutatud kontrolli.
3.
Kvaliteedisüsteem
3.1.
Tootja esitab taotluse kvaliteedisüsteemi hindamiseks teavitatud asutusele.
Taotlus peab sisaldama:
−
kogu asjassepuutuvat teavet kavandatud pürotehnilise eseme kategooria kohta;
−
kvaliteedisüsteemiga seotud dokumente.
3.2.
Kvaliteedisüsteem peab tagama toodete vastavuse nende suhtes kehtivatele käesoleva direktiivi nõuetele.
Kõik tootja poolt vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt kirjalike normide, menetluste ja juhenditena dokumenteerida.
Kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid peavad võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete järjepidevat tõlgendamist.
See peab piisava põhjalikkusega sisaldama eelkõige järgmist:
−
kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooni struktuur, juhtkonna kohustused ja volitused toodete kavandamise ja kvaliteedi osas;
−
tehnilised ehitusnäitajad, sealhulgas kohaldatavad standardid ja kui artiklis 8 osutatud standardeid ei ole täielikult rakendatud, meetmed tagamaks, et täidetud on asjaomased direktiivi põhinõuded;
−
kõnealusesse tootekategooriasse kuuluvate toodete väljatöötamisel kasutatavad arengutulemuste, protsesside ja süstemaatiliste meetmete kontrolli ja hindamise meetodid;
−
tootmise, kvaliteedi kontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid, menetlused ning süstemaatiliselt kasutatavad meetmed;
−
enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad kontrollimised ja katsed ning nende sagedus;
−
kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne;
−
vahendid nõutava kujundus- ja tootekvaliteedi saavutamise ja kvaliteedisüsteemi tõhususe järele valvamiseks.
3.3.
Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, tegemaks kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 osutatud nõuetele.
Asutus eeldab, et kvaliteedisüsteemid, millega kohaldatakse asjakohaseid ühtlustatud standardeid, vastavad nendele nõuetele.
Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi.
Hindamismenetlus hõlmab tootja ettevõtte külastust.
Otsusest teatatakse tootjale.
Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.
3.4.
Tootja kohustub täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma süsteemi nõuetekohase ja tõhusana.
Tootja peab teatama kvaliteedisüsteemi heaks kiitnud teavitatud asutusele kvaliteedisüsteemi kavatsetavast ajakohastamisest.
Teavitatud asutus peab hindama kavandatavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem rahuldab punktis 3.2 osutatud nõudeid või on vaja hindamist korrata.
Otsusest tuleb teatada tootjale.
Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.
4.
Teavitatud asutuse vastutusel olev EÜ järelevalve
4.1.
EÜ järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.
4.2.
Tootja võimaldab teavitatud asutusele inspekteerimiseks juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige:
−
dokumendid kvaliteedisüsteemi kohta;
−
arenguvaldkonna kvaliteedisüsteemi käsitlevas osas nõutavad kvaliteediandmestikud, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsed jms;
−
tootmise vallas kvaliteedisüsteemiga nõutud kvaliteeti tõendavad dokumendid, näiteks ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne.
4.3.
Teavitatud asutus peab korrapäraselt läbi viima auditeid tagamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedisüsteemi, ja esitama tootjale auditi aruande.
4.4.
Lisaks sellele võib teavitatud asutus teha tootjale ette teatamata kontrollkäike.
Sellistel kontrollkäikudel võib teavitatud asutus vajadusel teha või lasta teha katseid kontrollimaks, kas kvaliteedisüsteem toimib õigesti.
Teavitatud asutus peab tootjale esitama kontrollkäikude aruande ja katsete tegemise korral ka katseprotokolli.
5.
Tootja peab vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmimise kuupäeva säilitama riigi ametiasutuste jaoks järgmisi dokumente:
−
punkti 3.1 teises taandes osutatud dokument;
−
punkti 3.4 teises lõigus osutatud muudatused;
−
teavitatud asutuse otsused ja aruanded, millele on osutatud punkti 3.4 viimases lõigus ning punktides 4.3 ja 4.4.
6.
Kõik teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele asjaomase teabe väljastatud ja tühistatud kvaliteedisüsteemide kinnituste kohta.
III LISA
MIINIMUMNÕUDED, MILLEGA LIIKMESRIIGID PEAVAD VASTAVUSHINDAMISE EEST VASTUTAVATE ASUTUSTE PUHUL ARVESTAMA
1.
Teavitatud asutus, selle juht ja vastavustõendamiskatsete eest vastutav personal ei tohi olla kontrollitavate pürotehniliste
esemete
kavandaja, tootja,
tarnija, paigaldaja ega importija
, samuti ühegi nimetatud isiku volitatud esindaja.
Nad ei tohi otseselt ega volitatud esindajana osaleda
nende esemete
kavandamises,
tootmises
,
turuletoomises, hoolduses ega importimises
.
See ei välista võimalust vahetada tehnilist teavet tootja ja teavitatud asutuse vahel.
2.
Teavitatud asutus ja selle personal peavad tegema vastavustõendamiskatseid suurima erialase usaldusväärsuse ja tehnilise pädevusega ning olema sõltumatud igasugustest surveavaldustest ja ahvatlustest, eelkõige rahalistest, mis võiksid mõjutada nende arvamust või kontrolli tulemusi, eriti isikute või isikute rühmade suhtes, kelle huvid on seotud vastavustõendamise tulemusega.
3.
Teavitatud asutuse kasutuses peavad olema vajalik personal ja vahendid, mis võimaldavad tal nõuetekohaselt täita vastavustõendamisega seotud haldus- ja tehnilisi ülesandeid; samuti peab tal olema juurdepääs eriliseks vastavustõendamiseks vajalikele seadmetele.
4.
Kontrollimise eest vastutaval personalil peab olema:
−
hea tehniline ja erialane ettevalmistus,
−
piisavad teadmised nõuete kohta, mis on kehtestatud nende poolt läbiviidavatele katsetele ja piisavad kogemused selliste katsete tegemisel,
−
suutlikkus koostada katsete tulemuste kinnitamiseks tunnistusi, protokolle ja aruandeid.
5.
Kontrolliva personali erapooletus peab olema tagatud.
Personali töötasu ei tohi sõltuda tehtud katsete arvust ega tulemustest.
6.
Teavitatud asutus peab sõlmima tsiviilvastutuskindlustuse lepingu, välja arvatud juhul, kui vastavalt siseriiklikele õigusaktidele võtab riik sellise vastutuse enda peale või kui liikmesriik vastutab otseselt katsete eest.
7.
Teavitatud asutuse personal peab hoidma ametisaladust, mis on seotud käesoleva direktiivi või selle jõustamiseks vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus omandatud teabega (välja arvatud teave selle riigi pädevatele haldusorganitele, kus volitatud asutus tegutseb).
IV LISA
VASTAVUSMÄRGIS
CE-vastavusmärgis koosneb tähtedest "CE" järgmisel kujul:
Märgise vähendamisel või suurendamisel tuleb kinni pidada eespool esitatud joonise proportsioonidest.
