A6-0050/2008
27.2.2008
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta
(KOM(2006)0569 – C6‑0331/2006 – 2006/0182(COD))
Transpordi- ja turismikomisjon
Raportöör:
Helmuth Markov
PE 396.738v03-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse muudetud tekst paksus kaldkirjas .
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida komisjoni ettepanekus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Välja jäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................26
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............29
MENETLUS..............................................................................................................................36
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta
( KOM(2006)0569 – C6‑0331/2006 – 2006/0182(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2006)0569 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0331/2006 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A6‑0050/2008 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 3 a (uus)
(3 a) Viimastel aastatel on tehtud suuri edusamme sõidukite konstruktsiooni osas (ohutusmeetmed ning uute tehnoloogiate väljatöötamine ja rakendamine), mis on aidanud vähendada liiklusõnnetustes hukkunute ja vigastada saanute arvu.
2010. aastaks seatud eesmärgi saavutamiseks tuleb meetmeid võtta ka teistes valdkondades.
Maanteede infrastruktuuri ohutust on võimalik mitmel viisil tõsta ja seda tuleb ära kasutada.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 4
(4) Asjakohaste menetluste kehtestamine on üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutuse parandamise oluline vahend.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine peaks strateegilisel tasandil aitama kindlaks teha infrastruktuuriprojektide eri kavandamisalternatiivide mõju liiklusohutusele.
Lisaks tuleks liiklusohutuse auditite abil üksikajalikult kindlaks määrata maanteeinfrastruktuuri projekti ohtlikud aspektid.
Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuses kahes valdkonnas järgitavad menetlused, et parandada üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutust, kuid välja tuleks jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/54/EÜ (tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus) hõlmatud tunnelid.
(4) Asjakohaste menetluste kehtestamine on üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutuse parandamise oluline vahend.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine peaks strateegilisel tasandil aitama kindlaks teha infrastruktuuriprojektide eri kavandamisalternatiivide mõju liiklusohutusele.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamise tulemusi võib kajastada mitmetes dokumentides.
Lisaks tuleks liiklusohutuse auditite abil üksikajalikult kindlaks määrata maanteeinfrastruktuuri projekti ohtlikud aspektid.
Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuses kahes valdkonnas järgitavad menetlused, et parandada üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutust, kuid välja tuleks jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/54/EÜ (tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus) hõlmatud tunnelid.
Tõlkija märkus: algtekstis on läbivalt „maanteeinfrastruktuuri“ kõrval kasutatud ka „maanteede infrastruktuur“.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 4
(4) Asjakohaste menetluste kehtestamine on üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutuse parandamise oluline vahend.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine peaks strateegilisel tasandil aitama kindlaks teha infrastruktuuriprojektide eri kavandamisalternatiivide mõju liiklusohutusele.
Lisaks tuleks liiklusohutuse auditite abil üksikajalikult kindlaks määrata maanteeinfrastruktuuri projekti ohtlikud aspektid.
Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuses kahes valdkonnas järgitavad menetlused, et parandada üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutust, kuid välja tuleks jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/54/EÜ (tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus) hõlmatud tunnelid.
(4) Asjakohaste menetluste kehtestamine on üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutuse parandamise oluline vahend.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine peaks strateegilisel tasandil aitama kindlaks teha infrastruktuuriprojektide eri kavandamisalternatiivide mõju liiklusohutusele.
Lisaks tuleks liiklusohutuse auditite abil üksikajalikult kindlaks määrata maanteeinfrastruktuuri projekti ohtlikud aspektid.
Seepärast on mõistlik töötada kõnealuses kahes valdkonnas välja järgitavad menetlused, et parandada üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutust, kuid välja tuleks jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/54/EÜ (tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus) hõlmatud tunnelid.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 4
(4) Asjakohaste menetluste kehtestamine on üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutuse parandamise oluline vahend.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine peaks strateegilisel tasandil aitama kindlaks teha infrastruktuuriprojektide eri kavandamisalternatiivide mõju liiklusohutusele.
Lisaks tuleks liiklusohutuse auditite abil üksikajalikult kindlaks määrata maanteeinfrastruktuuri projekti ohtlikud aspektid.
Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuses kahes valdkonnas järgitavad menetlused, et parandada üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutust, kuid välja tuleks jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/54/EÜ (tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus) hõlmatud tunnelid.
(4) Asjakohaste menetluste kehtestamine on üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutuse parandamise oluline vahend.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine peaks strateegilisel tasandil aitama kindlaks teha infrastruktuuriprojektide eri kavandamisalternatiivide mõju liiklusohutusele ja sellel peaks olema otsustav tähtsus marsruutide valikul .
Lisaks tuleks liiklusohutuse auditite abil üksikajalikult kindlaks määrata maanteeinfrastruktuuri projekti ohtlikud aspektid.
Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuses kahes valdkonnas järgitavad menetlused, et parandada üleeuroopalise teedevõrgu maanteeinfrastruktuuri ohutust, kuid välja tuleks jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/54/EÜ (tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus) hõlmatud tunnelid.
Selgitus
Vajalik on täpsustada direktiivi teksti, et liiklusohutuse mõju analüüse mitte üksnes ei viida läbi, vaid võetakse ka nõuetekohaselt arvesse marsruutide valikul.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 4 a (uus)
(4 a) Mitmes liikmesriigis on juba hästitoimiv maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise süsteem.
Nendel riikidel tuleks lubada jätkata olemasolevate meetodite kasutamist.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 4 a (uus)
(4 a) Teadusuuringud on olulised Euroopa teede ohutuse parandamiseks.
Komponentide, meetmete ja meetodite (sealhulgas telemaatika) arendamine ja tutvustamine ning teadusuuringute tulemuste levitamine etendab olulist osa maanteede infrastruktuuri ohutuse parandamisel.
Selgitus
Teadus- ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis lepiti kokku märkimisväärses eelarves uuringute toetamiseks Euroopas, ka maanteeinfrastruktuuri ohutuse vallas (näiteks kaasaegsete tehnosüsteemide ja riskianalüüsi meetodite arendamine infrastruktuuride kujundamiseks).
Ühenduse teadusuuringute tulemuste levitamise parandamine on nende eesmärkide saavutamiseks siiski väga vajalik.
Oma 2007. aasta 18. jaanuari resolutsioonis Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi vahekokkuvõtte kohta kutsus parlament üles intensiivsetele teadustöödele ja koostööle kõikide huvirühmade vahel.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 5
(5) Olemasolevate teede ohutuse suurendamiseks tuleks suunata investeeringud lõikudele, kus õnnetusjuhtumid on kõige sagedasemad või kus võimalus nende arvu vähendada on kõige suurem .
Selleks et sõidukijuhid saaksid kohandada oma käitumist ja paremini järgida liikluseeskirju, eriti kiirusepiiranguid, tuleks sõidukijuhte eespool olevatest ohtlikest teelõikudest (ehk nn mustadest aukudest) teavitada .
(5) Olemasolevate teede ohutuse suurendamiseks tuleks suunata investeeringud lõikudele, kus on nii kõige sagedasemad õnnetusjuhtumid kui ka kõige suurem võimalus nende arvu vähendada.
Selleks et sõidukijuhid saaksid kohandada oma käitumist ja paremini järgida liikluseeskirju, eriti kiirusepiiranguid, tuleks sõidukijuhte teavitada teelõikudest , kus esineb palju õnnetusi .
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 6
(6) Teedevõrgu ohutuse korraldamisel on kohe pärast selle rakendamist suur potentsiaal.
Kui ohtlike teelõikudega on tegeldud ja võetud parandusmeetmeid, on ennetava meetmena kõige olulisem ohutuse inspekteerimine.
Regulaarne inspekteerimine on oluline vahend, millega hoitakse ära võimalikud ohud kõikidele liiklejatele, ka vähem kaitstud liiklejatele, sealhulgas teetööde korral.
(6) Teedevõrgu ohutuse korraldamisel on kohe pärast selle rakendamist suur potentsiaal.
Kui teelõikudega , kus esineb palju õnnetusi, on tegeldud ja võetud parandusmeetmeid, on ennetava meetmena kõige olulisem ohutuse inspekteerimine.
Regulaarne inspekteerimine on oluline vahend, millega hoitakse ära võimalikud ohud kõikidele liiklejatele, ka vähem kaitstud liiklejatele, sealhulgas teetööde korral.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 7 a (uus)
(7 a) Et suurendada ohutust nendel Euroopa teedel, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, tuleks korraldada tihedamat ja süsteemsemat liikmesriikidevahelist parimate tavade vahetamist.
Selgitus
Eriti suur on õnnetuste oht üherealistel põhimaanteedel.
Subsidiaarsuspõhimõttest lähtuvalt ei ole komisjonil volitusi selles vallas õiguslike meetmete võtmiseks, kuid end tõestanud tavade vahetamine oleks teostatav ja soovitav.
Muudatusettepanek
10
Põhjendus 8
(8) Kõrgetasemelise liiklusohutuse tagamiseks peaksid liikmesriigid kohaldama infrastruktuuri ohutuse korraldamise suuniseid.
Komisjoni teavitamine kõnealustest suunistest ja regulaarne aruandlus nende rakendamisest peaksid Euroopa Liidu tasandil sillutama teed süstemaatiliseks infrastruktuuri parandamiseks ning looma aja jooksul aluse tõhusa süsteemi arenguks.
Aruandlus rakendamise kohta peaks võimaldama teistel liikmesriikidel leida kõige tõhusamaid lahendusi ning andmete süstemaatiline kogumine enne ja pärast uuringuid peaks võimaldama valida edaspidiseks tegevuseks kõige tõhusama meetme.
(8) Kõrgetasemelise liiklusohutuse tagamiseks üleeuroopalisse teedevõrku kuuluvatel maanteedel ja kiirteedel peaksid liikmesriigid kohaldama infrastruktuuri ohutuse korraldamise suuniseid.
Komisjoni teavitamine kõnealustest suunistest ja regulaarne aruandlus nende rakendamisest peaksid Euroopa Liidu tasandil sillutama teed süstemaatiliseks infrastruktuuri parandamiseks ning looma aja jooksul aluse tõhusa süsteemi arenguks.
Aruandlus rakendamise kohta peaks võimaldama teistel liikmesriikidel leida kõige tõhusamaid lahendusi ning andmete süstemaatiline kogumine enne ja pärast uuringuid peaks võimaldama valida edaspidiseks tegevuseks kõige tõhusama meetme.
Selgitus
Direktiivi reguleerimisala peaks hõlmama kiirteid.
Vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele on põhimaanteede laiendamine liikmesriikide pädevuses.
Teise täienduse eesmärk on bürokraatia vähendamine.
Muudatusettepanek
11
Põhjendus 8 a (uus)
(8 a) Kõnealuse direktiivi sätted, mis käsitlevad investeeringuid liiklusohutusse, peaks kehtima ilma liikmesriikide teedevõrgu korrashoiuga seotud investeeringute alast pädevust piiramata.
Selgitus
See muudatusettepanek toob esile erinevuse liiklusohutuse (mis on käesoleva direktiivi teema) ja infrastruktuuri hooldamise investeeringute vahel – viimane on erinev kontseptsioon, mis kuulub liikmesriikide vastutusvaldkonda vastavalt nende mitmeaastastele eelarveprogrammidele.
Muudatusettepanek
12
Põhjendus 10 a (uus)
(10 a) Teeäärsete parklate ja puhkealade piisav arv on väga oluline mitte üksnes kuritegude ennetamise, vaid ka liiklusohutuse seisukohalt.
Parklad võimaldavad juhtidel pause õigesti ajastada ja reisi täieliku keskendumisvõimega jätkata.
Seetõttu peaks piisava arvu turvaliste parklate ja puhkealade olemasolu olema maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise lahutamatu osa;
Muudatusettepanek
13
Artikli 1 lõige 1 a (uus)
1 a.
Liikmesriigid võivad maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamist teostada ka teisiti.
Kui kasutatavad meetodid erinevad käesolevas direktiivis toodust, on vajalik komisjoni nõusolek.
Selgitus
Mitmes liikmesriigis on juba hästitoimiv maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise süsteem.
Nendel riikidel tuleks lubada jätkata olemasolevate meetodite kasutamist.
Muudatusettepanek
14
Artikli 1 lõige 2a (uus)
2 a.
Ühtlasi võivad liikmesriigid rakendada käesoleva direktiivi sätteid parimate tavadena riikliku maanteetranspordi infrastruktuuri suhtes, mis ei kuulu täielikult või osaliselt ühenduse vahendite eest ehitatud üleeuroopalise transpordivõrgu hulka.
Selgitus
Liiklusohutuse parandamine võimaldab päästa paljusid elusid ja seetõttu on vajalik tagada, et ka riiklikku maanteeinfrastruktuuri, mis ei kuulu üleeuroopalisse transpordivõrku, saaks liiklusohutust silmas pidades parandada.
Muudatusettepanek
15
Artikli 2 lõige 2
(2) pädev asutus – üks või mitu riigi, piirkonna või kohalikul tasandil moodustatud avaliku või erasektori organisatsiooni, kes osalevad oma pädevuse tõttu käesoleva direktiivi rakendamisel;
(2) pädev asutus – üks või mitu riigi, piirkonna või kohalikul tasandil moodustatud avaliku sektori organisatsiooni, kes osalevad oma pädevuse tõttu käesoleva direktiivi rakendamisel , kaasa arvatud pädevaks asutuseks määratud asutused, kes olid olemas juba enne kõnealuse direktiivi jõustumist, juhul kui nad vastavad selle direktiivi nõuetele;
Muudatusettepanek
16
Artikli 2 lõige 6
(6) kasutusel oleva teedevõrgu ohutuse parandamine – tulevikus toimuvate õnnetuste vähendamine nende võrguosade parandamise kaudu, kus eelnevatel aastatel on õnnetusi toimunud kõige sagedamini ja kus õnnetustega kaasnevate kulude vähendamise potentsiaal on kõige suurem ;
(6) võrgu liigitamine lähtuvalt ohutuse parandamise potentsiaalist – meetod olemasoleva teedevõrgu osade kindlakstegemiseks, analüüsimiseks ja liigitamiseks vastavalt nende ohutuse parandamise ning õnnetustega kaasnevate kulude vähendamise potentsiaalile ;
Selgitus
Kõige ohtlikumaid lõike peaks analüüsima ja liigitama, et neid oleks võimalik parandada.
Muudatusettepanek
17
Artikli 2 lõige 7
(7) ohutuse inspekteerimine – asutusel oleva maantee ohutuse korrapärane ülevaatus ;
(7) ohutuse inspekteerimine – tavapärane korrapärane omaduste ja puuduste kindlakstegemine ohutuse tagamiseks tehtavate hooldustööde jaoks ;
Selgitus
Nende kontrollide eesmärk on võimalike puuduste kindlakstegemine ja vajaduse korral parandamine.
Muudatusettepanek
18
Artikli 2 lõige 9
(9) "infrastruktuuriprojekt" – uue infrastruktuuri ehitamise või olemasoleva infrastruktuuri rekonstrueerimise projekt, millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju liiklusohutusele.
(9) "infrastruktuuriprojekt" – uue infrastruktuuri ehitamise või olemasoleva infrastruktuuri rekonstrueerimise projekt või teede uuendamise või ajakohastamise meede , millel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju liiklusohutusele.
Muudatusettepanek
19
Artikli 3 lõige 1
1.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutusele avalduva mõju hindamine viiakse läbi mis tahes infrastruktuuriprojekti iga variandi puhul .
1.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutusele avalduva mõju hindamine viiakse läbi mis tahes infrastruktuuriprojekti puhul , mis avaldab märkimisväärset mõju ohutusele .
Muudatusettepanek
20
Artikli 3 lõige 2
2.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine viiakse läbi esialgsel planeerimisetapil enne infrastruktuuriprojekti heakskiitmist vastavalt I lisas sätestatud kriteeriumidele .
2.
Liiklusohutusele avalduva mõju hindamine viiakse läbi esialgsel planeerimisetapil enne infrastruktuuriprojekti heakskiitmist .
Sellega seoses püüavad liikmesriigid täita I lisas sätestatud kriteeriumeid.
Selgitus
Lisades toodud sätete siduvaks muutmine piiraks liigselt liikmesriikide tegevusvabadust.
Muudatusettepanek
21
Artikli 4 lõige 1
1.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutuse auditid viiakse läbi iga infrastruktuuriprojekti puhul.
1.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutuse auditid viiakse läbi iga suurema infrastruktuuriprojekti puhul , mille maksumus on vähemalt 10 miljonit eurot .
Selgitus
Liigset bürokraatiat tuleks vältida.
Muudatusettepanek
22
Artikli 4 lõike 2 esimene lõik
2.
Liiklusohutuse auditid viiakse läbi vastavalt II lisas esitatud kriteeriumidele .
2.
Liiklusohutuse auditite läbiviimisel püüavad liikmesriigid täita II lisas esitatud kriteeriumeid .
Selgitus
Lisades toodud sätete siduvaks muutmine piiraks liigselt liikmesriikide tegevusvabadust.
Muudatusettepanek
23
Artikli 4 lõige 3
3.
Audit on infrastruktuuriprojekti kavandamise lahutamatu osa tasuvusanalüüsi, esialgse projekteerimise ja üksikasjaliku projekteerimise etapil, samuti avamiseelsel ja kasutuselevõtmise varasel etapil.
3.
Liiklusohutuse audit on infrastruktuuriprojekti kavandamise lahutamatu osa tasuvusanalüüsi, esialgse projekteerimise ja üksikasjaliku projekteerimise etapil, samuti avamiseelsel ja kasutuselevõtmise varasel etapil.
Selgitus
Keeleline muudatus.
Muudatusettepanek
24
Artikli 4 lõige 4
4.
Liikmesriigid tagavad, et audiitor esitab audiitori otsuses infrastruktuuriprojekti iga etapi kohta projekti kriitilised ohutuse elemendid , samuti ettepanekud leitud ohutuspuudujääkide parandamiseks .
Kui auditi käigus tuvastatakse ohutuspuudujäägid, kuid kavandit asjakohase etapi lõpuks vastavalt II lisale ei parandata, esitab pädev asutus põhjused audiitori otsuse lisas.
4.
Liikmesriigid tagavad, et audiitor esitab audiitori otsuses infrastruktuuriprojekti iga etapi kohta projekti kriitilised ohutuse elemendid.
Kui auditi käigus tuvastatakse ohutuspuudujäägid, kuid kavandit asjakohase etapi lõpuks vastavalt II lisale ei parandata, esitab pädev asutus põhjused audiitori otsuse lisas.
Muudatusettepanek
25
Artikli 5 lõige 1
1.
Liikmesriigid tagavad kasutusel oleva teedevõrgu ohutuse parandamise.
Nad tagavad, et ohtlike teelõikude haldamine ja võrgu ohutuse korraldamine toimub teedevõrgu kasutamise iga-aastase ülevaatuse alusel vastavalt III lisale .
1.
Liikmesriigid tagavad , et nende teelõikude liigitamine, kus esineb palju õnnetusi, ja teedevõrgu ohutustaseme liigitamine viiakse läbi vähemalt teedevõrgu kasutamise ülevaatuse alusel , mis tuleb teha iga kolme aasta tagant .
Sellega seoses püüavad liikmesriigid täita III lisas sätestatud kriteeriumeid.
Selgitus
Lisades toodud sätete siduvaks muutmine piiraks liigselt liikmesriikide tegevusvabadust.
Muudatusettepanek
26
Artikli 5 lõige 4
4.
Liikmesriigid järjestavad III lisa punkti 3 alapunktis f nimetatud meetmed nende tulude ja kulude suhte alusel.
välja jäetud
Muudatusettepanek
27
Artikli 5 lõige 4 a (uus)
4 a.
Liikmesriigid tagavad nõuetekohaste tähiste paigaldamise liiklejate hoiatamiseks maanteede infrastruktuuri lõikudel, kus teostatakse parandustöid, mis võivad ohutada liiklejate turvalisust.
Tähiste hulka kuuluvad ka ohutusse kaugusse paigaldatavad helendavad tähised, mis vastavad liiklusmärkide ja -signaalide 1968. aasta Viini konventsiooni sätetele.
Selgitus
Halvasti tähistatud remonditööd põhjustavad palju liiklusõnnetusi.
Liikmesriikidel on kohustus tagada nõuetekohaste tähiste paigaldamine kohtadesse, kus teostatakse maanteede infrastruktuuri parandustöid.
Muudatusettepanek
28
Artikli 6 lõige 2
2.
Ohutuse inspekteerimine hõlmab rutiinset inspekteerimist ja teetööde inspekteerimist.
Inspekteerimine toimub vastavalt III lisas esitatud kriteeriumidele.
2.
Ohutuse inspekteerimine hõlmab teedevõrgu korrapärast inspekteerimist ja teetööde võimalike mõjude hindamist liiklusvoo ohutusele.
Muudatusettepanek
29
Artikli 7 lõige 1
1.
Liikmesriigid tagavad, et ühe või mitme surmajuhtumi või raske vigastusega lõppenud iga õnnetuse kohta, mis leiab aset artikli 1 lõikes 2 osutatud maanteel, täidab pädev asutus õnnetusjuhtumi akti.
Õnnetusjuhtumi akt peab sisaldama IV lisas loetletud üksikasju.
1.
Liikmesriigid tagavad, et iga surmaga lõppenud õnnetuse kohta, mis leiab aset artikli 1 lõikes 2 osutatud maanteel, täidab pädev asutus õnnetusjuhtumi akti.
Liikmesriigid püüavad lisada sellesse õnnetusjuhtumi akti IV lisas loetletud üksikasju.
Muudatusettepanek
30
Artikli 8 lõige 1
1.
Selleks et abistada pädevaid asutusi käesoleva direktiivi kohaldamisel, tagavad liikmesriigid , et suunised võetakse vastu kolme aasta jooksul alates direktiivi jõustumisest.
Suunised tehakse kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele.
1.
Liikmesriigid tagavad , et suunised , kui neid veel ei ole, võetakse vastu kolme aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest , et abistada pädevaid asutusi käesoleva direktiivi kohaldamisel .
Muudatusettepanek
31
Artikli 8 lõige 2
2.
Liikmesriigid teavitavad riiklikul tasandil vastu võetud suunistest komisjoni kolme kuu jooksul alates nende vastuvõtmisest või muutmisest
2.
Liikmesriigid teavitavad nendest suunistest komisjoni kolme kuu jooksul alates nende vastuvõtmisest või muutmisest
Komisjon teeb need kättesaadavaks Internetis.
Muudatusettepanek
32
Artikli 9 lõige 1
1.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutuse audiitoritele ette nähtud koolituse õppekavad võetakse vastu kolme aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest.
1.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutuse audiitoritele ette nähtud koolituse õppekavad , kui neid veel ei ole, võetakse vastu kolme aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest.
Muudatusettepanek
33
Artikli 9 lõige 1
1.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutuse audiitoritele ette nähtud koolituse õppekavad võetakse vastu kolme aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest.
1.
Liikmesriigid tagavad, et omavahel kooskõlas olevad liiklusohutuse audiitoritele ette nähtud koolituse õppekavad võetakse vastu kolme aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest.
Selgitus
Asjakohasem sõnastus.
Omavahel kooskõlas olevad koolituse õppekavad aitavad kaasa selle kvalifikatsiooni ülekandmisele ja kasutamisele erinevates ELi riikides ning haridus- ja koolitussüsteemides.
Muudatusettepanek
34
Artikli 9 lõige 2
2.
Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga ette nähtud ülesannete täitmiseks peavad liiklusohutuse audiitorid viie aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest läbi tegema esialgse koolituse ja saama pädevust tõendava tunnistuse ning läbima vähemalt iga seitsme aasta järel täiendkoolituse .
2.
Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga ette nähtud ülesannete täitmiseks peavad liiklusohutuse audiitorid läbi tegema esialgse koolituse ja saama pädevust tõendava tunnistuse ning osalema edaspidi korrapäraselt täiendkoolitustel .
Muudatusettepanek
35
Artikli 9 lõige 3
3.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutuse audiitoritel on pädevust tõendav tunnistus.
Arvesse võetakse ka enne käesoleva direktiivi jõustumist välja antud asjakohaseid tunnistusi.
3.
Liikmesriigid tagavad, et liiklusohutuse audiitoritel on pädevust tõendav tunnistus.
Tunnustatakse ka enne käesoleva direktiivi jõustumist välja antud asjakohaseid tunnistusi.
Muudatusettepanek
36
Artikli 9 lõike 4 punkt a
(a) nendel on kogemused teede projekteerimise, liikluse ohutustehnika ja õnnetuste analüüsimise valdkonnas;
(a) nendel on vastavad kogemused või nad on läbinud koolituse teede projekteerimise, liikluse ohutustehnika ja õnnetuste analüüsimise valdkonnas;
Muudatusettepanek
37
Artikli 9 lõike 4 punkt b
(b) kui liikmesriikide poolt artikli 8 kohaselt suuniste vastuvõtmisest on möödunud kaks aastat, võivad liiklusohutuse auditeid läbi viia ainult audiitorid, kes vastavad 2. ja 3. lõiguga ette nähtud nõuetele;
(b) kui liikmesriikide poolt artikli 8 kohaselt suuniste vastuvõtmisest on möödunud kaks aastat, võivad liiklusohutuse auditeid läbi viia ainult audiitorid või rühmad, kuhu kuuluvad audiitorid , kes vastavad 2. ja 3. lõiguga ette nähtud nõuetele;
Muudatusettepanek
38
Artikli 9 lõike 4 punkt c
(c) audiitor ei tohi osaleda auditeeritava infrastruktuuriprojekti põhimõtete väljatöötamisel või projekti elluviimisel.
(c) audiitor ei tohi auditi tegemise ajal osaleda auditeeritava infrastruktuuriprojekti põhimõtete väljatöötamisel või projekti elluviimisel.
Muudatusettepanek
39
Artikkel 9 a (uus)
Article 9 a
Liikmesriikide kohustused
Et suurendada ohutust nendel Euroopa Liidu teedel, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, seavad liikmesriigid sisse sidusama süsteemi parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel, hõlmates sellesse muu hulgas ka olemasolevad maanteede infrastruktuuri ohutuse projektid ja end tõestanud liiklusohutustehnoloogia.
Muudatusettepanek
40
Artikkel 10
Aruandlus rakendamise kohta
Ohutuse korraldamise menetluse pidev parandamine
1.
Liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva direktiivi rakendamisest viie aasta möödumisel selle jõustumisest ja edaspidi iga nelja aasta järel.
Komisjon aitab kaasa teadmiste ja parimate tavade vahetamisele ning struktureerumisele liikmesriikides, kasutades sellega seoses ära asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel omandatud kogemusi, et parandada pidevalt maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise menetlusi Euroopa Liidus.
2.
Aruanne peab sisaldama järgmisi andmeid:
a) suuniste rakendamise eest vastutavad organisatsioonilised struktuurid;
b) hinnangut, mis käsitleb vajadust muuta teede projekteerimise ning teede liiklusmärkide ja -signaalidega varustamise suuniseid, sealhulgas väga ohtlikeks osutunud või ohtlikkuse vähendamise seisukohalt suure potentsiaaliga teedeprojektide loetelusid ja kirjeldusi;
c) teabevahendartikli 7 lõikele 2 vastav teave määrade kohta ning määrade arvutamisel kasutatud meetodite ja kuluelementide kohta;
d) pädevate asutuste kontaktandmed.
3.
Artikli 11 lõikes 2 osutatud korra kohaselt võib vastu võtta ühtse aruandlusvormi.
4.
Komisjon analüüsib laekunud aruandeid ja teavet ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule nõuetekohase aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.
5.
Kui see on vajalik üleeuroopalises teedevõrgus ühtlaselt kõrge liiklusohutustaseme tagamiseks, võetakse artikli 11 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt vastu artikli 8 lõikes 1 nimetatud suuniste sisu käsitlevad miinimumnõuded.
Muudatusettepanek
41
Artikkel 10 a (uus)
Artikkel 10 a
○Kohandamine tehnika arenguga
Kõnealuse direktiivi lisasid kohandatakse tehnika arenguga artikli 11 lõikes 2 a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse korras.
Vajadusel võib ohutuse tehniliste aspektide osas konsulteerida asjakohaste valitsusväliste organisatsioonidega, kes on tegevad ohutuse ja maanteede infrastruktuuri korraldamise vallas.
Muudatusettepanek
42
Artikli 11 lõige 2 a (uus)
..
2 a.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
Selgitus
Uus kontrolliga regulatiivmenetlus viiakse sisse, et kasutada seda artikli 10 lõike 5 suuniste miinimumnõuete ja artiklis 10 a (uus) osutatud lisade tehnika arenguga kohandamise puhul.
Muudatusettepanek
43
Artikli 12 lõige 1
1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt […].
Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kaks aastat pärast kõnealuse direktiivi jõustumist .
Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
Muudatusettepanek
44
I lisa punkti 1 alapunkt d
d) kavandatavate võimaluste mõju analüüs;
d) kavandatavate võimaluste mõju analüüs, võttes arvesse parimat saadaolevat ohutustehnika- ja telemaatika-alast oskusteavet;
Selgitus
Ohutustehnika ja telemaatika võivad parandada maanteetranspordi infrastruktuuri osade ohutust.
Info- ja sidetehnoloogia (näiteks intelligentsete transpordisüsteemide) kasutamisel on tohutu potentsiaal päästa elusid.
Võimaluste analüüsimisel tuleks seega võtta arvesse parimat saadaolevat oskusteavet.
Muudatusettepanek
45
I lisa teise jao punkt e a (uus)
.
e a) hooajalisus ja kliimatingimused
Muudatusettepanek
46
I lisa punkti 2 alapunkt e a (uus)
e a) hooajalisus ja kliimatingimused;
Selgitus
Teeäärsete parklate ja puhkealade piisav arv on väga oluline mitte üksnes kuritegude ennetamise, vaid ka liiklusohutuse seisukohalt.
Parklad võimaldavad juhtidel pause õigesti ajastada ja reisi täieliku keskendumisvõimega jätkata.
Seetõttu peaks piisava arvu turvaliste parklate ja puhkealade olemasolu olema maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise lahutamatu osa;
Muudatusettepanek
47
I lisa teise jao punkt (e b) (uus)
.
e b) seismiline tegevus.
Muudatusettepanek
48
II lisa jaod 1 ja 2
1.
Tasuvusanalüüsi etapi kriteeriumid:
a) geograafiline asukoht (maalihete, üleujutuste, laviinide vms oht)
1.
Esialgse projekti koostamise etapi kriteeriumid:
a) geograafiline asukoht ( nt maalihete, üleujutuste, laviinide vms oht) , hooajalised ja kliimatingimused ning seismiline tegevus
b) ristmike liigid ja kaugus
b) ristmike liigid ja kaugus
c) sõiduradade arv ja liik
c) sõiduradade arv ja liik
d) uuele maanteele lubatava liikluse liigid
d) uuele maanteele lubatava liikluse liigid
2.
Esialgse projekti etapi kriteeriumid:
a) kavandatav kiirus;
e) maantee funktsioon teedevõrgus
f) ilmastikutingimused
g) lubatud kiirused
b) ristlõiked (sõidutee laius, jalgrattateed, kõnniteed vms);
h) ristlõiked (sõidutee laius, jalgrattateed, kõnniteed vms);
i) horisontaalne ja vertikaalne suunamismärgistus
c) nähtavus;
j) nähtavus;
d) ristmike asendiplaan;
k) ristmike asendiplaan;
e) bussi- ja trammipeatused;
l) ühistransport ja avalik infrastruktuur
f) raudteeületuskohad
m) raudteeületuskohad
Muudatusettepanek
49
II lisa jagu 3
3.
Üksikasjaliku projekti etapi kriteeriumid:
a) asendiplaan
b) horisontaalne ja vertikaalne suunamismärgistus
2.
Üksikasjaliku projekti etapi kriteeriumid:
a) asendiplaan
c) liiklusmärgid ja teemärgised;
d) valgustus;
b) ühtlustatud liiklusmärgid ja teemärgised
c) maanteede ja ristmike valgustus;
e) teeäärsed vahendid
d) teeäärsed vahendid;
(f) teeäärne keskkond, sealhulgas taimestik
e) teeäärne keskkond, sealhulgas taimestik;
g) teeäärsed püsivad takistused
f) teeäärsed püsivad takistused;
g) turvaliste puhkealade ja parklate olemasolu;
h) vähem kaitstud liiklejad (jalakäijad, jalgratturid ja kaherattaliste mootorjalgratastega sõitjad).
Selgitus
Euroopa Liidu ja rahvusvahelisel tasandil tuleks astuda samme liiklusmärkide ja tähiste tegeliku ja tõhusa ühtlustamise suunas.
Muudatusettepanek
50
II lisa punkti 3 alapunkt (g a) (uus)
(g a) teepiirdesüsteemide ergonoomiline kohandamine (suunavööndite vahelised alad ja põrkepiirded, et vähendada ohtu vähem kaitstud liiklejatele).
Selgitus
Muudatusettepanek täpsustab teksti.
Muudatusettepanek
51
II lisa jagu 4
4.
Avamiseelse etapi kriteeriumid:
3.
Avamiseelse etapi kriteeriumid:
a) liiklejate mugavus erinevates tingimustes, nt pimedas ja halva ilmaga,
a) liiklejate ohutus ja nähtavus erinevates tingimustes, nt pimedas ja prognoositavates ilmastikutingimustes;
b) liiklusmärkide ja teemärgiste loetavus;
b) liiklusmärkide ja teemärgiste loetavus;
c) teekatte haare.
c) teekatte seisund.
Muudatusettepanek
52
III lisa jagu 1
1.
Ohtlike teelõikude kindlaksmääramine
1.
Teelõikude kindlaksmääramine , kus esineb palju õnnetusi
Ohtlike teelõikude kindlaksmääramisel võetakse arvesse vähemalt eelmistel aastatel esinenud surmajuhtumiga või raske vigastusega lõppenud õnnetuste arvu teepikkuse ühiku kohta ja ristmike korral selliste õnnetuste arvu ristmike kohta.
Teelõikude kindlaksmääramisel , kus esineb palju õnnetusi, võetakse arvesse vähemalt eelmistel aastatel esinenud surmajuhtumiga lõppenud õnnetuste arvu teepikkuse ühiku kohta võrreldes liiklusvooga ja ristmike korral selliste õnnetuste arvu ristmike kohta.
Selgitus
Endiselt on viidatud „ohtlikele teelõikudele“, mida tuleb muuta, kuna see on sobimatu ja ei ühti direktiivi tekstiga, nimelt määratlustega artiklis 2.
Sama kehtib „raskete vigastuste“ kohta.
Lisaks puudub sõnastusel statistiline järjepidevus ja tähendus tehniliste mõistete osas (puuduvad ELi ühine määratlus ja võrreldavad andmed).
Ühtlasi on sobilik taaskasutada artiklis 2 toodud „surmaga lõppevate õnnetuste määra“ (so surmaga lõppevate õnnetuste arv võrreldes liiklusvooga).
Muudatusettepanek
53
III lisa punkti 3 alapunkti e viies taane
– teemärgistuse (sh künnised), liiklusmärkide ja -signaalide nähtavus, loetavus ja asend;
– teemärgistuse (sh künnised), liiklusmärkide ja -signaalide ühtlustamine, nähtavus, loetavus ja asend;
Selgitus
Liiklusmärgid ja tähised tuleks tegelikult ja tõhusalt ühtlustada.
Muudatusettepanek
54
III lisa punkti 3 alapunkti e kuues taane
– langevad kivid ;
– kaitse langevate kivide, maalihete ja laviinide eest;
Selgitus
Muudatusettepanek täpsustab teksti.
Muudatusettepanek
55
III lisa punkti 3 alapunkti f kümnes a taane (uus)
– arukate liiklusmärkide ja vastuvõtusüsteemide kasutamine ning katsetamine kiirusepiiranguga seotud teabe integreeritud ülekandmiseks sõidukitele;
Selgitus
Arukate liiklusmärkide kasutamine piirkiiruse automaatseks ülekandmiseks möödasõitvatele sõidukitele on suhteliselt lihtne tehnika, kuid see võib tuua kaasa ohutuse tunduva paranemise.
Muudatusettepanek
56
III lisa punkti 3 alapunkti f kümnes b taane (uus)
– ühtlustatud toimimisviisi ja tähistega telemaatikateenuste kasutuselevõtmine üleeuroopalistes võrkudes ning arukate transpordisüsteemide kasutuselevõtmine.
Selgitus
Telemaatika ja arukate transpordisüsteemide kasutamine võivad täita olulist rolli maanteede infrastruktuuri ohutuse parandamisel, mistõttu tuleks neid võimalike parandusmeetmetena arvesse võtta.
Muudatusettepanek
57
IV lisa punkt 7
7) ) õnnetuses osalenud sõidukite andmed ( tüüp, vanus , riik, ohutusseadmed ) ;
7) õnnetuses osalenud sõidukite andmed , nt sõiduki liik ja tüüp, valmistajatehase tähis, arvele võtmise riik , vanus, läbisõit, viimase tehnoülevaatuse kuupäev vastavalt direktiivile 96/96/EÜ, ohutusseadmed (elektrooniliselt juhitavad ohutusseadmed), varasemad õnnetuskahjud, tehnilised ümberseadistused, andmed erirehvide kohta;
Muudatusettepanek
58
IV lisa punkt 8 a (uus)
8 a) teave õnnetuse toimumise hetke ja õnnetusjuhtumi andmete kogumise ning vajaduse korral hädaabiteenistuse saabumise vahele jäänud ajavahemiku kohta ning õnnetuse toimumiskoha ja päästeameti operatiivsõidukite navigeerimisel kasutatud tehnoloogia kohta (nt liikluse telemaatika)
SELETUSKIRI
Komisjoni ettepanek
5. oktoobril 2006. aastal esitles komisjon oma ettepanekut võtta vastu kõnealune maanteede infrastruktuuri ohutust käsitlev direktiiv.
Kui sõidukite ohutuse ja juhtide koolituse osas on möödunud aastakümnetel tehtud suuri edusamme, siis infrastruktuuri valdkonnas veel ühtseid Euroopa eeskirju ei ole.
Teede infrastruktuuri ohutusnõuded üksikutes liikmesriikides erinevad üksteisest märkimisväärselt oma struktuuri ja ulatuse poolest.
Teede projekteerimisel etendavad ohutusnõuded teisejärgulist rolli.
Lisaks sellele esineb probleeme teede hooldamisel.
Kasutusel olev teedevõrk ei vasta paljudel juhtudel kaasaegsetele ohutusnõuetele ning on sageli loodud praegusest väiksemale liiklusvoole.
Ohtlike teelõikude uuringutest saadud andmed jõuavad pädevate asutusteni sageli liiga hilja ning paljudes liikmesriikides seisavad maanteeametid ülekoormatud teedevõrkude puhul silmitsi rangemate ohutusnõuete probleemiga, sama ajal kui rahalised vahendid vähenevad.
Komisjoni ettepaneku eesmärk on seega seada infrastruktuuri ohutus teede planeerimise, projekteerimise ja opereerimise kõikidel etappidel majanduslikkuse ja keskkonnakaitse kõrval iseseisvaks eesmärgiks.
ELi liikmesriikide teedel tuleb tagada ühtlaselt kõrge ohutustase ning tõsta infrastruktuuri projekteerijate teadlikkust ohutusküsimuste alal.
Maanteede infrastruktuuri haldajad peavad kaasaegsetele ohutusnõuetele vastava teedevõrgu korrashoiu tagamiseks saama vajalikud suunised, koolituse ja teabe.
Lõpuks tuleb hoolitseda selle eest, et piiratud vahendeid kasutataks sihtotstarbeliselt liiklusohutuse parandamiseks.
Nende eesmärkide saavutamiseks pakutakse kõnealuses direktiivis välja neli menetlust:
· liiklusohutusele avalduva mõju hindamine: infrastruktuuriprojekti kõikide variantide puhul tuleb välja selgitada, milline on uute maanteede või olemasolevate maanteede opereerimises tehtud oluliste muudatuste mõju;
· liiklusohutuse audit: sõltumatu audiitor peab hindama kõikides liikmesriikides läbiviidavate infrastruktuuriprojektide kavandamisalternatiivide mõju liiklusohutusele;
· kasutusel oleva teedevõrgu ohutuse parandamine: teelõike, kus esineb palju õnnetusi, ning teelõike, mille potentsiaal õnnetuste vältimiseks tulevikus on suur, tuleb põhjalikumalt uurida ning vajaduse korral võtta asjakohaseid meetmeid;
· ohutuse inspekteerimine: teede infrastruktuuri korrapärane inspekteerimine koolitatud personali poolt muudetakse kohustuslikuks.
Mõnes liikmesriigis kehtivad juba kõnealused eeskirjad.
Käesolevas direktiivis taotletakse nimetatud meetmete kasutuselevõtmist kogu Euroopa Liidus.
Siiski ei nähta direktiivis ette kohustuslikke tehnilisi sätteid, nii et liikmesriikidel on võimalik säilitada oma senine kord ja head tavad.
Ettepaneku eesmärk on küll saavutada ühtne ohutustase liikmesriikide kõikidel teedel, kuid komisjoni ettepanek võtta vastu kõnealune direktiiv käsitleb üksnes üleeuroopalist teedevõrku.
Üleeuroopalisele teedevõrgule kehtivate ühiste kõrgete ohutusnõuete saavutamiseks on vaja kohustuslikku metoodikat ning tuleb luua alus ohutusmenetluste kasutuselevõtuks.
Heade tavade vahetamisest üksi ei piisa.
Siiski on kõnealuse direktiivi eesmärk parandada ka heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel.
Raportööri esimene raport
Oma esimeses 20. märtsi 2007. aasta raportis toetas raportöör komisjoni ettepanekut valdavas osas.
Kuid oli siiski seisukohal, et ettepaneku mõnda osa tuleb süvendada ja tugevdada.
Seetõttu tegi ta muu hulgas järgmised muudatusettepanekud:
· käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada mitte üksnes üleeuroopalise teedevõrgu suhtes, vaid liikmesriikide kõikide kiirteede ja põhimaanteede suhtes (artikkel 1);
· pädeva asutuse puhul, kes tegeleb direktiivis nõutud suuniste kehtestamise ja inspekteerimisega (artikkel 2), peaks olema selgelt tegu avaliku asutusega;
· kulude ja tulude analüüs (artikli 3 lõige 3) tuleks kõikides liikmesriikides viia läbi ühtlustatud kriteeriumide alusel;
· korrapäraste rutiinsete inspekteerimiste ajaline raamistik tuleks täpsemalt kindlaks määrata (artikli 6 lõige 3) ning seda tuleks teha vähemalt üks kord talvel ja üks kord suvel;
· lühendada tuleks käesoleva direktiivi jõustumiseks ette nähtud ajavahemikku, samuti ajavahemikku liiklusohutuse audiitorite esialgse koolituse ja täiendkoolituste vahel (artiklid 8 ja 9);
· audiitorite koolitusele ja täiendkoolitusele tuleks kehtestada miinimumnõuded ning selleks tuleks tunnustada ühes liikmesriigis omandatud tunnistusi kõikides liikmesriikides (artikkel 9);
· komisjon peaks analüüsima ja hindama liikmesriikide võetud meetmeid ja kogutud andmeid korrapäraste ajavahemike järel, milleks oleks raportööri arvates vajalik ühtne aruandlusvorm (artikkel 10);
· uut kontrolliga regulatiivmenetlust tuleks kohaldada suuniste kehtestamise suhtes pädevatele asutustele (artikli 10 lõige 5) ning lisade kohandamise suhtes tehnika arenguga (artikkel 10 a (uus)); uus menetlus annab Euroopa Parlamendile võimaluse väljendada kolme kuu jooksul oma arvamust komiteemenetluse korras sätestatud meetme kohta;
· lisadesse tuleks lisada täiendavad viited, nt kliimatingimustele, parklatele, puhkealadele, plankudele ning teetööde kohtade tähistamisele, et parandada ohutusmeetmete kvaliteeti.
4. juunil 2007. aastal pooldas transpordi- ja turismikomisjoni napp enamus (19 häält 18 vastu) komisjoni ettepaneku tagasilükkamist tervikuna.
Kõnealune enamus oli arvamusel, et komisjoni ettepanek ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele ning antud valdkonnas oleksid kohasemad vähem siduvad meetmed, näiteks soovitused.
2007. aasta juuli täiskogu istungil otsustati Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 168 kohaselt saata raport tagasi transpordi- ja turismikomisjoni.
2007. aasta augustis seadsid transpordi- ja turismikomisjoni koordinaatorid oma raportöörile ülesandeks esitada komisjoni ettepaneku kohta uus raport, milles arvestatakse ka aspekte, mis aitasid kaasa esimese raporti tagasilükkamisele.
Arengud nõukogus
2. oktoobril 2007. aastal leppis nõukogu komisjoni ettepaneku osas kokku üldise lähenemisviisi.
Nõukogu pooldas direktiivi, mille lisad ei ole siduvad.
Nõukogu teksti artikli 3 kohaselt püüavad liikmesriigid järgida I lisas esitatud kriteeriumeid.
Ka artikli 4 lõikes 2 ning artikli 5 lõikes 1 räägitakse liikmesriikide püüdlustest täita II ja III lisas nimetatud kriteeriumeid.
Nõukogu tahaks, et direktiivi kohaldamine piirduks üleeuroopalise teedevõrguga.
Raportööri teine raport: muudatusettepanekud
Raportöör võttis oma teise projekti üle üldise lähenemisviisi osasid ning rohkelt muudatusettepanekuid, mille olid tema esimesele raportile esitanud kolleegid kõnealusest komisjonist.
See kehtib eelkõige seal, kus ühelt poolt avaldati kriitikat liigselt bürokraatlikena näivate korralduste suhtes ning teiselt pool seal, kus õigusloomega seotud projekti oleks võimalik tugevdada selle sisu ja kohaldatavuse seisukohast.
Nii ei tuleks direktiivi kohaldada mitte üksnes üleeuroopalise teedevõrgu, vaid ka kiirteede osas (artikkel 1).
Kõnealuse direktiivi sätete laiendamise üle muudele teedele otsustavad liikmesriigid subsidiaarselt.
Raportööri arvates peaks artiklis 2 nimetatud pädev asutus, kes tegeleb direktiivis nõutud suuniste kehtestamise ja inspekteerimisega, olema avalik, mitte eraõiguslik asutus.
Sellest hoolimata peaks asutustel, kes tegutsesid pädeva asutusena juba enne kõnealuse direktiivi jõustumist, säilima õigus täita seda ülesannet ka tulevikus.
Raportöör on ka arvamusel, et I, II ja III lisa peaksid olema siduvad.
Kui kõnealuse direktiivi olulisemaid sätteid sisaldavad lisad ei oleks siduvad, muudaks see kõnealuse direktiivi kohaldatavuse väga küsitavaks.
Teisalt nõustub raportöör komisjoni ettepaneku teatud lihtsustustega.
Nii oleks võimalik lihtsustada sätteid, mis käsitlevad kasutusel oleva teedevõrgu korraldamist (artikkel 5).
Liikmesriikide kohustuste kehtestamine ohtlike teelõikude, III lisa punkti 3 alapunktides e ja f esitatud parandusmeetmete potentsiaali ning parandusmeetmete kulude hindamise kohta ei ole tingimata vajalik.
Piisab, kui üks ekspertrühma liige vastab artikli 5 lõike 2 kohaselt artikli 9 lõikes 4 a kehtestatud nõuetele.
Artiklis 6 mainitud ohutuse inspekteerimise olulisim aspekt on selle korrapärane läbiviimine.
Sama vajalik on aga ka see, et kõnealuste inspekteerimiste kohta koostataks kirjalik aruanne, mis viitab liiklusohutusega seotud puudustele.
Uute suuniste vastuvõtmine pädevate asutuste abistamiseks ei ole vajalik, kui niisugused suunised on juba olemas (artikkel 8 lõige 1).
I, II ja III lisas esitatud kriteeriumide ümberkirjutamisel võttis raportöör ulatuslikult arvesse nõukogu ettekujutusi.
28.3.2007
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS
transpordi- ja turismikomisjonile
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanek maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta
( KOM(2006)0569 – C6‑0331/2006 – 2006/0182(COD) )
Arvamuse koostaja:
Ivo Belet
LÜHISELGITUS
2001. aastal püstitas Euroopa Liit endale ambitsioonika eesmärgi vähendada surmajuhtumite arvu maanteedel 2010. aastaks poole võrra.
Kuigi olukord on paranemas, hukkub ELi maanteedel siiski veel umbes 40 000 ja vigastada saab 1,7 miljonit inimest aastas.
See on sama, nagu kukuks meie teedel iga päev alla hiigelreaktiivlennuk.
Liiklusõnnetused on alla 45aastaste inimeste peamine surmapõhjus.
Maanteeohutuse tagamine nõuab meetmeid nii sõiduki, juhi kui ka infrastruktuuri tasandil.
Viimaste aastakümnete jooksul on saavutatud märkimisväärset edu sõidukite ja liikluseeskirjade osas.
Maanteede infrastruktuuri ohutuse osas ei ole selliseid ühisettevõtmisi Euroopa tasandil siiski veel toimunud.
Kõnealuse direktiivi eesmärk ongi see lünk täita, kindlustades, et ohutust peetaks silmas üleeuroopalise transpordivõrgu maanteeinfrastruktuuri planeerimise, kujundamise ja käitamise igas faasis.
Kõik liikmesriigid peavad läbi viima liiklusohutusele avalduva mõju hindamise, liiklusohutuse auditi, ohutuse inspekteerimise ning korraldama teedevõrgu ohutuse.
Tehniliste standardite või nõuete kehtestamine ja määratlemine on jäetud liikmesriikide otsustada.
Arvamuse koostaja tervitab käesolevat ettepanekut, mis peaks hinnanguliselt vähendama liikluses hukkunute arvu enam kui 600 inimese võrra aastas ja parandama heaolu rohkem kui 2,4 miljardi euro võrra aastas.
Meie majandus ja ühiskond sõltuvad suuresti ohutust ja tõhusast maanteetranspordist.
Nii surmajuhtumid, mida saaks vältida, kui ka liiklusõnnetuste hiiglasuur ühiskondlik-majanduslik hind (hinnanguliselt 200 miljardit eurot aastas) on vastuvõetamatud.
Ohutus on ja peab olema üks põhilisi küsimusi kõikide maanteetranspordi valdkonna osaliste jaoks.
Seepärast peab arvamuse koostaja kõnealust direktiivi osaks uuest "ohutusleppest", mis ühendab reaalselt kõiki ohutusahela lülisid – sõidukijuhte, sõidukeid, maanteid, poliitikakujundajaid ja kodanikke – nende ühises püüdluses säästa tuhandeid tarbetuid inimohvreid ja miljardeid eurosid aastas.
Ohutuse silmaspidamine teede projekteerimisel, ehitamisel ja hooldamisel võib aidata liiklusõnnetuste arvu ja raskust oluliselt vähendada, mõjutades sõidukijuhtide käitumist ja kõrvaldades vead teede projektides.
Paranenud infrastruktuuri (näiteks maanteede ja teedevõrgustiku, sõiduradade ja liiklusmärkide kvaliteedi) tähtsust ja asjakohasust rõhutati ka parlamendi 18. jaanuari 2007. aasta resolutsioonis Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi vahekokkuvõtte kohta.
Arvamuse koostaja sooviks juhtida tähelepanu kahele punktile.
Esimene neist puudutab direktiivi reguleerimisala, mis piirdub üleeuroopalise teedevõrguga.
See võrk koosneb ligi 90 000 kilomeetrist teedest, kuid peaaegu kõik need on kas kiirmaanteed või muud samal tasemel teed.
Enamik surmaga lõppevaid õnnetusi ei leia aset nendel teedel.
Suurem osa inimohvritega liiklusõnnetustest toimub tavalistel sõiduteedel väljaspool linnapiirkondi.
Vastavalt uurimustele oleksid paljud neist õnnetustest olnud välditavad, kui olemasolevat teede infrastruktuuri oleks hooldatud ohutustehnika parima oskusteabe kohaselt.
Subsidiaarsuse seisukohast on direktiivi reguleerimisala piiramine üleeuroopalise teedevõrguga mõistetav.
Et aga suurendada ohutust ka kõikidel teistel Euroopa Liidu teedel, soovitab arvamuse koostaja tõhustada juba toimivat, kuid killustatud parima tava vahetamise korda.
Lisaks sooviks arvamuse koostaja lisada ettepanekule läbivaatamisklausli, soovitades komisjonil saadud kogemustest lähtuvalt hinnata muu hulgas ümber ka ettepaneku reguleerimisala.
Arvamuse koostaja rõhutaks teadusuuringute olulisust, eriti info- ja sidetehnoloogia (IST) valdkonnas.
Teadusuuringud on tähtis vahend Euroopa teede ohutuse suurendamiseks.
Komponentide, meetmete ja meetodite (sealhulgas telemaatika) arendamine ja tutvustamine võib parandada maanteetranspordi infrastruktuuri osade ohutust.
Eriti just infrastruktuuri jaoks mõeldud sidetehnoloogia arendamine võib tagada ohutu ja turvalise teabevahetuse sõiduki ja infrastruktuuri vahel.
See on oluline selleks, et uus sõiduki ohutustehnika oleks rakendatav ja et seda kasutataks täies ulatuses.
Intelligentsed transpordisüsteemid, mis näiteks avastavad teel olevaid ohtusid ette ja hoiatavad juhti veel enne, kui ohtu näha on, võivad elusid päästa ja vähendada õnnetuste põhjustatud kulusid.
Selles küsimuses soovib arvamuse koostaja rõhutada teadusuuringute raamprogrammi raames läbiviidud projektide ja nende tulemuste levitamise tähtsust.
Lisaks tuleks mainida ka teadusuuringute võrgustike huvitavaid ja olulisi töid, näiteks Euroopa maanteede hindamisprogrammi (EURORAP) omi, ja tehnoloogiaplatvorme, nagu Euroopa maanteeveouuringute nõuandekogu (ERTRAC).
MUUDATUSETTEPANEKUD
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval transpordi- ja turismikomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 4 a (uus)
(4 a) Teadusuuringud on oluline vahend Euroopa teede ohutuse parandamiseks.
Komponentide, meetmete ja meetodite (sealhulgas telemaatika) arendamine ja tutvustamine ning teadusuuringute tulemuste levitamine etendab olulist osa maanteede infrastruktuuri ohutuse parandamisel.
Selgitus
Teadus- ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis lepiti kokku märkimisväärses eelarves uuringute toetamiseks Euroopas, ka maanteeinfrastruktuuri ohutuse vallas (näiteks kaasaegsete tehnosüsteemide ja riskianalüüsi meetodite arendamine infrastruktuuride kujundamiseks).
Ühenduse teadusuuringute tulemuste levitamise parandamine on nende eesmärkide saavutamiseks siiski väga vajalik.
Oma 2007. aasta 18. jaanuari resolutsioonis Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi vahekokkuvõtte kohta kutsus parlament üles intensiivsetele teadustöödele ja koostööle kõikide huvirühmade vahel.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 5 a (uus)
(5 a) Olemasolevate maanteede ohutustaseme jätkuvaks tõstmiseks tuleks tähelepanu pöörata selliste eriti raskete sõidukite negatiivsele mõjule, mille kogumass on kuni 60 tonni ja pikkus maksimaalselt 25,25 meetrit ning mis põhjustavad arvukalt ohutusalaseid riske.
Selgitus
Ülisuured veoautod ohustavad ohutust Euroopa maanteedel.
Paljudel kiirteedel puuduvad piirded, mis peaksid vastu kokkupõrkele selliste sõidukitega.
Selliste sõidukitega toimunud liiklusõnnetustel oleksid rasked tagajärjed ja ka sildehitistele langeks suur koormus.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 8 a (uus)
(8 a) Et suurendada nende Euroopa Liidu teede ohutust, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, tuleks seada sisse sidusam parima tava vahetamine liikmesriikide vahel, hõlmates sellesse muu hulgas olemasolevad maanteede infrastruktuuri ohutuse projektid ja end tõestanud liiklusohutustehnoloogia, nagu teepinna sisse paigaldatud teetähishelkurid (niinimetatud kassisilmad).
Komisjon peaks õigeaegselt hindama käesolevat direktiivi, et teha kindlaks, kas selle ulatust tuleks laiendada, et see hõlmaks kõiki liikmesriikide tähtsamaid teid, arvestades eelkõige kõige vähem kaitstud liiklejatega.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 8 b (uus)
(8 b) Ka transpordimahu maanteelt raudteele ümbersuunamine võib olla liiklusohutuse edendamise oluline vahend.
Muudatusettepanek
5
Artikli 10 lõige 1
1.
Liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva direktiivi rakendamisest viie aasta möödumisel selle jõustumisest ja edaspidi iga nelja aasta järel.
1.
Liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva direktiivi rakendamisest nelja aasta möödumisel selle jõustumisest ja edaspidi iga nelja aasta järel.
Selgitus
On oluline see ettepanek läbi vaadata.
Et see vaadataks läbi õigeks ajaks, peaks komisjon olema rakendamise seisust eelnevalt teadlik.
Muudatusettepanek
6
Artikli 10 lõige 4
4.
Komisjon analüüsib laekunud aruandeid ja teavet ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule nõuetekohase aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.
4.
Komisjon analüüsib laekunud aruandeid ja teavet ning vaatab käesoleva direktiivi uuesti üle, et teha kindlaks, kas selle ulatust tuleks laiendada, et see hõlmaks kõiki liikmesriikide tähtsamaid teid, arvestades eelkõige kõige vähem kaitstud liiklejatega.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule nõuetekohase aruande ning oma ülevaatamise tulemused.
Muudatusettepanek
7
Artikkel 11 a (uus)
Artikkel 11 a
Liikmesriikide kohustused
Et suurendada ohutust nendel Euroopa Liidu teedel, mis ei kuulu üleeuroopalisse teedevõrku, peaksid liikmesriigid sisse seadma sidusama parima tava vahetamise liikmesriikide vahel, hõlmates sellesse muu hulgas ka olemasolevad maanteede infrastruktuuri ohutuse projektid ja end tõestanud liiklusohutustehnoloogia.
Muudatusettepanek
8
I lisa punkti 1 alapunkt (d)
(d) kavandatavate võimaluste mõju analüüs;
(d) kavandatavate võimaluste mõju analüüs, võttes arvesse parimat saadaolevat ohutustehnika- ja telemaatika-alast oskusteavet;
Selgitus
Ohutustehnika ja telemaatika võivad parandada maanteetranspordi infrastruktuuri osade ohutust.
Info- ja sidetehnoloogia (näiteks intelligentsete transpordisüsteemide) kasutamisel on tohutu potentsiaal päästa elusid.
Võimaluste analüüsimisel tuleks seega võtta arvesse parimat saadaolevat oskusteavet.
Muudatusettepanek
9
I lisa punkti 2 alapunkt d a (uus)
(d a) kõnniteede ja jalgrattateede täiustamise või ehitamise vajadus
Muudatusettepanek
10
III lisa punkti 3 alapunkti f kümnes a taane (uus)
– arukate liiklusmärkide ja vastuvõtusüsteemide kasutamine ning katsetamine kiirusepiiranguga seotud teabe integreeritud ülekandmiseks sõidukitele
Selgitus
Arukate liiklusmärkide kasutamine piirkiiruse automaatseks ülekandmiseks möödasõitvatele sõidukitele on suhteliselt lihtne tehnika, kuid see võib tuua kaasa ohutuse tunduva paranemise.
Muudatusettepanek
11
III lisa punkti 3 alapunkti f kümnes b taane (uus)
– ühtlustatud toimimisviisi ja tähistega telemaatikateenuste kasutuselevõtmine üleeuroopalistes võrkudes ning arukate transpordisüsteemide kasutuselevõtmine.
Selgitus
Telemaatika ja arukate transpordisüsteemide kasutamine võivad täita olulist rolli maanteede infrastruktuuri ohutuse parandamisel, mistõttu tuleks neid võimalike parandusmeetmetena arvesse võtta.
MENETLUS
Pealkiri
Teede infrastruktuuri turvalisus
Viited
KOM(2006)0569 - C6-0331/2006 - 2006/0182(COD)
Vastutav komisjon
TRAN
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
ITRE
23.10.2006
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Ivo Belet
28.11.2006
Arutamine parlamendikomisjonis
26.2.2007
27.3.2007
Vastuvõtmise kuupäev
27.3.2007
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
40
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Silvia Ciornei, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, András Gyürk, Fiona Hall, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Anne Laperrouze, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Radu Ţîrle, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Alexander Alvaro, Ivo Belet, Philip Dimitrov Dimitrov, Matthias Groote, Satu Hassi, Esko Seppänen
MENETLUS
Pealkiri
Teede infrastruktuuri turvalisus
Viited
KOM(2006)0569 – C6-0331/2006 – 2006/0182(COD)
EP-le esitamise kuupäev
5.10.2006
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
TRAN
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
ITRE
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
ITRE
9.10.2007
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Helmuth Markov
27.8.2007
Arutamine parlamendikomisjonis
22.11.2007
25.2.2008
Vastuvõtmise kuupäev
26.2.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
23
5
13
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Gabriele Albertini, Inés Ayala Sender, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Christine De Veyrac, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Brigitte Fouré, Mathieu Grosch, Georg Jarzembowski, Stanisław Jałowiecki, Dieter-Lebrecht Koch, Sepp Kusstatscher, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Seán Ó Neachtain, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Georgios Toussas, Yannick Vaugrenard, Lars Wohlin, Roberts Zīle
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Zsolt László Becsey, Philip Bradbourn, Armando França, Anne E. Jensen, Helmuth Markov, Vladimír Remek, Leopold Józef Rutowicz, Ari Vatanen, Corien Wortmann-Kool
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Pierre Pribetich
