Ühendatud arutelu - Laienemisprotsess
Laienemine
2006-12-13 - 16:41
Ühendatud arutelul laienemisprotsessi üle leidsid saadikud, et laienemine on Euroopa Liidule alati edukas olnud ning et integratsioonivõime ei ole mingi uus liitumistingimus.
Saadikute hinnangul ei ole ELi edasine laienemine ilma institutsioonilise reformita võimalik.
Arutelul rõhutati, et liikmeriikide valitsustel tuleks teha enam selgitamaks laienemisega seotud reformide vajadust oma kodanikele.
Saadikud nõustusid samuti nõukogu otsusega, mis puudutab liitumisläbirääkimiste jätkamist Türgiga.
Arutelu
Arutelu avades rõhutas Euroopa Parlamendi President Josep Borrell laienemist käsitlevate raportite tähtsust ka peatselt aset leidva Ülemkogu kontekstis.
Raportöörid
Raportöör Elmar BROK (EPP-ED, DE) selgitas, et Euroopa Komisjonil paluti koostada raport integreerimisvõimekusest.
See raport avaldati 8. novembril, kuid osutus puudulikuks.
ELi kandidaatmaade jaoks on Euroopa perspektiiv olnud eluliselt tähtis.
Kuid liit, milles on 27 liiget ja Horvaatia liitumisel võimalik, et 28 liikmesmaad, peab olukorda analüüsima.
Hr Brok nentis, et laienemine on siiani üks edukamatest Euroopa Liidu poliitikatest, mis on aidanud kaasa Euroopa taasühendamisele.
Ta rõhutas, et liitumisperspektiiv ise on kandidaatriikide hinnangul omakorda oluline sisemiste reformide läbiviimiseks.
Hr Brok rõhutas raportist rääkides, et paraku ei võimalda praegune EL institutsionaalne raamistik laienemisküsimustega edasi liikuda. "
Kas tahame, et Euroopa Liit oleks poliitiline projekt, millel on suutlikus täita ülemaailmset rolli või soovime, et tegemist oleks majandusprojektiga, " arutles saadik ja rõhutas vajadust "/.../ lõpetada eelmine laienemine, konsolideeruda ja kavandada uusi meetmeid /.../. "
Hr Brok kinnitas, et liitumisega seonduvad lubadused Balkani riikidele tuleb täita.
Kuid Euroopa Liit peab ütlema selgelt, et igal üksikjuhul ei ole liitumine ainus vahend, millel on usutav sisu, kuid Euroopa perspektiiv ja väljavaade on nii nende riikide kui ELi enda huvides.
Raportöör avaldas muret, et Ukraina puhul on selliste väljavaadete andmisel palju aega kaotatud.
Hr Brok nentis, et kui EL ei liigu edasi institutsioonide reformiga, siis tekib Euroopa Liidus n.ö. sisering ja sealt välja jäävad riigid saavad olema "teise kategooria" riigid.
Raportöör Alexander STUBB (EPP-ED, FI) käsitles raportiga seonduvalt viit punkti.
Esiteks pööras raportöör tähelepanu terminoloogiale ning selgitas, et esialgne termin " vastuvõtmisvõime " asendus arutelude ja töö käigus " dünaamilisema, positiivsema ja täpsema terminiga - integratsioonivõime ".
Teiseks rõhutas Stubb teema tundlikkust, kuna avalik arvamus on kihistunud nii nendeks, kes on laienemise ja põhiseaduse lepingu vastu, kui nendeks, kes on kas ühe või teise vastu, või neljandateks, kes toetavad mõlemat.
Raport püüdis Stubbi hinnangul arvestada nende nelja erineva grupiga ning kokkuvõtlikult saab öelda, et integratsioonivõime ei tähenda laienemise tingimust, vaid on kriteerium Euroopa Liidu enda jaoks. "
Integratsioonivõimel on kaks osa: liitumise aeg ja liikmesriikide arv ," selgitas hr Stubb.
Kolmandaks rääkis raportöör integratsioonivõime seostest avaliku arvamuse ja EL institutsionaalse ülesehitusega. "
Peame siduma laienemise avaliku diskussiooniga.
Läbirääkimiste iga peatükk suletakse ühehäälsuse põhimõttel ning kõik riigid peavad laienemislepingud ratifitseerima.
Kui liikmesriigid ei suuda oma rahvale selgitada laienemise kasu, siis on nad läbikukkunud, " kritiseeris hr Stubb.
Edasine laienemine nõuab Euroopa Liidult strateegilist mõtlemist ning raport sõnastab probleemid, mis nõuavad kiiret lahendamist enne uut laienemist.
Lõpetuseks rõhutas raportöör, et " laienemine on parim Euroopa Liidu poliitika, mis kunagi on olnud.
Kui räägime laienemisest, siis ärgem otsigem ettekäändeid seda mitte teha. "
Nõukogu kõnevoor
Paula LEHTOMÄKI rõhutas, et laienemine on üks osa Euroopa integreerimise protsessist. "
Eesistujana rõhutasime, et laienemine on tugevdanud majanduskasvu ja jõukust Euroopa Liidus.
Liikmelisuse perspektiiv on innustanud kandidaatriike tegelema oma sisemiste reformidega /.../ Tänu laienemisele on rahu, julgeoleku, demokraatia ja õigusriigi ala laienenud.
Peame tagame, et edu jätkuks ka tulevikus.
EL peab jätkama laienemist avatud protsessina, millele ei lisata piiranguid, " rääkis pr Lehtomäki.
Kõneleja rõhutas, et arvestades seda, kuidas praktikas laienemist läbi viiakse, ei pea integreerimisvõime, st EL suutlikus integreerida uusi liikmeid, muutuma liitumiskriteeriumiks.
Laienemise edu tagamiseks on see oluline asjaolu, kuna tähtis on mitte seada ohtu kandidaatriikide reformisoove.
Rääkides Türgist rõhutas pr Lehtomäki, et eesistujamaa Soome on teinud kõik, et tagada liitumisläbirääkimiste jätkamine. "
Viimasel ajal oleme tajunud teatud laienemisväsimust.
Kuid kui edastame tõest ja õigeaegset teavet, siis saame seda tunnet ennetada ," sõnas pr Lehtomäki, kes tunnustas Euroopa Parlamenti olulise panuse eest laienemisarutellu.
Komisjoni kõnevoor
Laienemisvolinik Olli REHN alustas sõnavõttu positiivse hinnanguga Euroopa Liidule, " kes suudab langetada otsuseid ka keerulistes küsimustes, nagu seda on läbirääkimiste jätkamine Türgiga. "
Volinik rõhutas, et komisjon toetab paljusid raporti seisukohti, eriti seda osa, kus rõhutatakse integreerimisvõime tähtsust.
Komisjon tervitab ka Euroopa Parlamendi püüdlusi parandada protsessi läbipaistvust ja teavitustegevust.
Ta täpsustas, et integreerimisvõime seisneb ELi institutsioonide suutlikkuses ja ELi eelarves.
Oluline on see, et Euroopa Liit ei unustaks oma strateegilisi huve kui räägib laienemisest.
Volinik Rehn tundis muret, et laienemisega seotud vasturääkivad sõnumid tekitavad segadust avalikus arvamuses ja põhjustavad seda, et kandidaatriigid ei usalda enam Euroopa Liitu.
Strateegilisest eesmärgist juhindudes tuleb Euroopa Liidul tagada ka oma tegutsemissuutlikus.
Volinik Rehn rõhutas korduvalt liitumisläbirääkimiste kvaliteeti kui tagatist, mis kindlustab, et laienenud Euroopa Liit toimiks ladusalt. "
Kas laienemine toimub süvendamise arvelt? " küsis volinik Rehn retooriliselt ja selgitas, et nii see ei ole. "
Euroopa Liit on suutnud laieneda ja süveneda rööpselt .
Uus institutsiooniline kokkulepe tuleb saavuta enne kui järgmine uus liige on valmis liiduga ühinema, " hindas volinik Rehn. "
Euroopa Liit ja selle kodanikud vajavad integratsiooni positiivset jõudu.
Reformitud ja tugevam Euroopa Liit on meie ühine eesmärk! " rõhutas hr Rehn lõpetuseks.
Fraktsioonide kõnevoor
Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (EPP-ED, ES) sõnul lähtuvad raportid positiivsest eeldusest, mille kohaselt laienemine on positiivne nii Euroopa Liidule kui ka Euroopa riikidele.
Raportite teiseks eelduseks on vajadus " meie kodu korrastamiseks ", milleks on põhiseaduse lepingu küsimuse lahendamine. "
PSL on esmatähtis, et 'meie kodu' võiks võtta vastu uusi liikmeid, " rõhutas hr Mendez de Vigo ja selgitas, et kui järgmine ELi eesistujariik Saksamaa esitab selles kontekstis kuupäevalise tähtaja ja räägib aastast 2009, siis raportöör Stubb räägib seotusest reformidega.
Hr Méndez de Vigo hinnangul ei saa PSL üksikpunkte isoleerida ning EL edasist laienemist ei saa olla ilma PSLita. "
Euroopa Parlament peab seda silmas pidama, " rõhutas kõneleja.
Johannes SWOBODA (PSE, AT) hinnangul on kahe raporti tulemus parem kui Euroopa Komisjoni vastav raport.
Kõneleja hinnangul tuleb Euroopa Liidust ja selle suurusest rääkides pidada silmas kvaliteeti, mitte kvantiteeti.
Hr Swoboda hinnangul ei pruugi PSL olla parim lahendus, kuid selle parimad punktid tuleb kindlasti üle võtta.
Hr Swoboda tõstis laienemisega seonduvalt esile ELi finantsbaasi tuleviku probleemid. "
Kuidas saaks laienenud Euroopa Liit töötada, kui meil pole finantsbaas paigas? " esitas kõneleja retoorilise küsimuse ja rõhutas oma fraktsiooni nimel vajadust " fundamentaalselt muuta laienemise finantsbaasi. "
Rääkides Türgist rõhutas kõneleja, et Ankara peab täitma oma kohustused ja liit peab olema edukam oma diplomaatilise töö tegemisel Küprose probleemi lahendamiseks.
Saadik rõhutas vajadust anda ELi naabrusriikidele Musta mere piirkonnas realistlik tulevikunägemus, mille üheks võimaluseks on ELi-Musta mere ühendus, mis ei pea viima ühenduse liikmeid ELi täisliikmelisusele, kuid võib selleks teeks olla.
Annemie NEYTS-UYTTEBROECK (ALDE, BE) meenutas, et alates 2005. aastast on Euroopa Liidu laienemist saatnud kriitika, mis viis põhiseaduse lepingu tagasilükkamiseni.
Saadik kinnitas, et " minu fraktsioon on kindel, et siiamaani on laienemine olnud vaieldamatult edukas ".
Ta rõhutas vajadust pidada kinni lubadustest ja kohustustes, mis on antud Lääne-Balkani riikidele ja Horvaatiale.
Läbirääkimisi Türgiga on aga saadiku hinnangul peetud ausalt ja tasakaalustatult.
Joost LAGENDIJK (Verts/ALE, NL) toonitas vajadust mitte lükata edasi raskete otsuste langetamist, mis puudutavad sügavuti minevat institutsionaalset reformi. "
Integratsioonivõime ei tähenda laienemise poolt ega vastu olemist, " rõhutas saadik ja täheldas, et laienemise vastased on seda paraku selliselt käsitlenud.
Hr Lagendijk peatus avaliku arvamuse ja toetuse olulisusel laienemisele ning selgitas, et " tuleb rõhutada laienemisest tulenevaid Euroopa Liidu pikaajalisi huve ega tohi karta avaliku arvamuse uuringute tulemusi ". "
Euroopa Liidu laienemise küsimuses ei saa toetuda hirmudele ," sõnas saadik lõpetuseks.
Erik MEIJER (GUE/NGL, NL) avaldas arvamust, et põhiseaduse lepingu puudumisega on Euroopa Liit muutunud " raskemini liigutatavaks ".
Tema hinnangul kahjustavad Euroopa Liidu neoliberaalne poliitika ja demokratiseerimisprotsessi puudujäägid laienemist avalikkus silmis, ja see omakorda kutsub üles tempot aeglustama. "
Minu fraktsioon soovib, et tulevaste kandidaatide puhul jäädaks ka tulevikus võrdsete väärtuste juurde ," rõhutas hr Meijer.
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL) oli raportite suhtes kriitiline ja oli seisukohal, et põhiseaduse lepingut ja " akadeemilist terminit integratsioonivõime " kasutatakse lihtsalt selleks, et ELi laienemist aeglustada. "
Hoolimata sellest, mida te raportist loete, on uues ELis nüüd rohkem kodanikke, äriettevõtteid, rohkem majandusliku jõudu kui seda oli enne 2004. aastat.
EL on muutunud maailma areenil märkimisväärselt tugevamaks, " ütles saadik oma sõnavõtus. "
Kui otsustame, et laienemine on edukas, siis miks täidame samal ajal raporteid, nagu need kaks, euroskeptiliste mõistetega, " kritiseeris saadik.
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) oli kriitiline, et raportis pole esitatud positiivseid meetmeid ning ELi puudustest ei taheta rääkida. "
ELi integratsioonivõimest ja suutlikkusest rääkimine on lihtsalt üks uus moodus alustada uuesti institutsioonide reformiga.
Raportis puuduvad aga konkreetsed soovitused.
Meil vaja konkreetseid samme! " kritiseeris hr Belder.
Eesti saadiku sõnavõtt
Tunne-Väldo KELAM (EPP-ED, EE) avaldas toetust laienemise jätkumisele ja rõhutas selle protsessi avatust.
Hr Kelam meenutas, et eelnevad laienemised on Euroopa Liidule olnud suureks edulooks ning et iga voor on mõjutanud Euroopa Liitu positiivselt. "
Tänane sõnum on see, et Nice'i leping ei ole edasiseks laienemiseks piisav, vaid meil tuleb võtta vastu põhiseaduse leping, " rõhutas hr Kelam.
Saadiku arvates ei tohi integreerimisvõimes näha eraldi liitumiskriteeriumit, vaid seda peab võtma sisemise kohutusena suurendamaks ühtekuuluvustunnet.
Hr Kelami arvates on tähtis saata välja sõnum, et liituvaid riike nähakse kui suureneva pere liikmeid, ja mitte kui külalisi. "
Kõikidel Euroopa riikidel, ka Milinkevitši kodumaal, on õigus saada selle pere liikmeks, " rõhutas hr Kelam oma sõnavõtus.
Saadik tundis muret, et laienemise kontekstis on näha hirme, mis tulenevad takerdunud eelarveküsimustest, mis nõuavad avatud dialoogi ja selgitust, et sarnasteks hirmudeks ei ole alust.
Raportid
Elmar BROK i (EPP-ED, DE) raportis "Laienemisalane strateegia ja peamised väljakutsed 2006-2007" märgitakse, et senised laienemised on olnud edukad, aga et eelnevalt kogutud kogemustest on võimalik õppida.
Raporti poolt hääletas 481, vastu 66 ja erapooletuks jäi 38 saadikut.
Raporti vastuvõtmisega rõhutavad parlamendiliikmed eelkõige vajadust anda igale riigile hinnang tema enda edusammude põhjal ja pidada liitumisläbirääkimisi ajakava alusel, mis põhineb tegelikul vastavusel Kopenhaageni kriteeriumidele, samuti ka vajadust vältida liiga varast lõpliku ühinemise tähtaja teatavaks tegemist.
Parlamendiliikmed on arvamusel, et liit peab kinni pidama oma kohustustest juba liikmekssaamise väljavaateid omavate riikide suhtes, tingimusel, et kõnealused riigid vastavad Kopenhaageni kriteeriumidele ja täidavad sellest tulenevaid kohustusi.
Saadikud leiavad, et konsolideerumine, asjakohased tingimused ja teabevahetus on ELi laienemisstrateegia peamised põhimõtted ning nad on arvamusel, et tulevaste laienemiskohustuste puhul on vajalik oluliselt põhjalikum liidu integratsioonivõime küsimuse läbivaatamine kui kunagi varem, olgu siis kas institutsioonilisest, finantsilisest või poliitilisest vaatepunktist lähtuvalt.
Saadikud rõhutavad veel kord, et pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist ei taga Nice’i leping piisavat alust edasisteks laienemisteks.
Seetõttu soovitatakse riigipeadel ja valitsusjuhtidel tungivalt lõpetada põhiseaduslik protsess 2008. aasta lõpuks, et võimaldada liidul toimida tõhusamalt, läbipaistvamalt ja demokraatlikumalt, mis on oluline eeldus tulevasteks laienemisteks.
Raportis avaldatakse seisukohta, et varasemate laienemiste ajal ei pööratud justiitsküsimuste, korruptsioonivastase võitluse ja põhiõiguste valdkonna edendamisele läbirääkimiste varases staadiumis piisavalt tähelepanu.
Parlament lubab seetõttu võtta oluliselt aktiivsema rolli ühinemisprotsessi jälgimisel, pöörata erilist tähelepanu selle poliitilistele aspektidele ning palub nõukogul teha sama ning anda kandidaatriikidele selgeid ja nõuetekohaselt põhjendatud soovitusi, selle asemel et läbirääkimistel üksnes tehniliste edusammude kohta tähelepanekuid teha.
Parlamendiliikmed tervitavad Horvaatia edusamme ELi integratsiooni suunas ja nad kutsuvad mõlema poole läbirääkijaid üles säilitama läbirääkimiste käigus saavutatud tempo eesmärgiga need peatselt lõpetada.
Saadikud rõhutavad, et Türgi keeldumine lisaprotokolli tingimuste täielikust täitmisest ohustab tõsiselt ühinemisläbirääkimiste head edenemist ning nad juhivad tähelepanu sellele, et komisjoni ettepanek mitte alustada läbirääkimisi teatavate oluliste peatükkide üle on vältimatu tagajärg Türgi seisukohale nimetatud küsimuses.
Parlament nõuab tungivalt, et Türgi teeks konstruktiivset koostööd, et tagada lisaprotokolli täielik rakendamine võimalikult kiiresti.
Saadikud taunivad ka asjaolu, et eesistujariigi Soome jõupingutused leida lahendus praegusele seisakule ühelt poolt lisaprotokolli täieliku rakendamise ja teiselt poolt Põhja-Küprose isolatsiooni edasise leevendamise osas ei olnud edukad.
Saksamaal palutakse vastavaid jõupingutusi jätkata ning saadikud leiavad, et Euroopa Liit peab olema valmis kehtestama ajakava, et tagada eespool nimetatud eesmärkide saavutamine mõistliku ajavahemiku jooksul.
Raportis märgitakse, et kuna EL jätkab – ja ka alustab – laienemisläbirääkimiste läbiviimist Balkani riikidega, siis muutuvad korruptsiooni ja organiseeritud kuritegelike võrkudega seotud probleemide lahendamise küsimused üha enam olulisteks.
Seetõttu leitakse, et tuleb suurendada praegu laienemise jaoks ette nähtud rahalisi vahendeid ja suunata need uuesti peamiseks prioriteediks seatud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastasesse võitlusse, pöörates seejuures erilist tähelepanu kohtusüsteemide reformimisele, avaliku sektori haldussuutlikkuse tugevdamisele ja piiriülese koostöö toetamisele.
Komisjoni ja nõukogu kutsutakse samuti üles kaaluma tugevdatud naabrusstrateegia osana ning lisaks teiste riikidega suhteid käsitlevatele strateegiatele üldist ELi regionaalpoliitikat Musta mere piirkonnas laiemalt, et tugevdada kahe- ja mitmepoolseid majanduslikke ja poliitilisi suhteid ELi ja kõigi selle piirkonna riikide vahel, eelkõige mis puudutab vabakaubandust, sh Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingut, investeeringuid, energiavarustuse kindlust ja migratsioonipoliitikat.
Saadikud leiavad, et sellega loodaks tõeline ja atraktiivne võimalus, mis – välistamata täisliikmesust - annaks partnerriikidele stabiilse pikaajalise perspektiivi institutsionaliseeritud suheteks ELiga ja oleks ühtlasi ergutusvahendiks, mis on vajalik kõnealustes riikides mitmete nõutavate sisereformide edendamiseks.
Saadikud teevad samuti ettepaneku, et parlamendil peaks olema võimalik anda heakskiit mitte üksnes pärast läbirääkimisprotsessi lõpetamist, vaid juba enne ühinemisläbirääkimiste alustamist.
Alexander STUBB i (EPP-ED, FI) raporti "Institutsioonilised aspektid, mis käsitlevad Euroopa Liidu võimet integreerida uued liikmesriigid" poolt hääletas 398, vastu 99 ja erapooletuks jäi 36 saadikut.
Raportis märgitakse, et laienemine on liitu tugevdanud, edendanud tema majanduskasvu, suurendanud tema rolli maailmas ning ergutanud ELi uute poliitikate arengut.
Saadikute arvates ei anna mõiste "vastuvõtmisvõime" edasi mõtet, mida soovitakse väljendada, kuna EL ei võta oma liikmeid mingil viisil vastu.
Raportis tehakse seetõttu ettepanek võtta kasutusele mõiste "integreerimisvõime", mis toob paremini esile ELi liikmesuse olemuse.
Integreerimisvõime ei ole seejuures kandidaatriikide suhtes kohaldatav uus kriteerium, vaid tingimus, mis tagab laienemise edu ja Euroopa integratsiooniprotsessi sügavuse.
Vastutus parandada oma integreerimisvõimet lasub liidul, mitte kandidaatriikidel.
Raportöör leiab, et integreerimisvõime tagamiseks peab liit langetama otsused vajalike reformide sisu ja rakendusala kohta, enne kui edasine ühinemine aset leiab.
Sellega seotud hindamine tuleb läbi viia kõikidel laienemisprotsessi peamistel etappidel, arvestades uute liikmesriikide võimalikku mõju institutsioonilisele, finants- ja otsuste tegemise võimele.
Raportis selgitatakse, et integreerimisvõime mõiste tähendab pärast laienemist, et:
Euroopa institutsioonid on võimelised toimima korrakohaselt ning võtma otsuseid vastu tõhusalt ja demokraatlikult, järgides seejuures kindlaks määratud menetluskorda;
liidu rahalised vahendid on piisavad, et oma tegevust asjakohaselt rahastada;
liit on võimeline arendama tulemusrikkalt oma poliitikaid ning saavutama poliitilisi eesmärke, et jätkata poliitiliste projektide teostamist.
Raportis tuuakse välja edasiseks laienemiseks vajalikud institutsioonilised reformid, sealhulgas:
uue, kvalifitseeritud häälteenamuse süsteemi vastuvõtmine, et suurendada nõukogu võimet vastu võtta otsuseid ning nende küsimuste oluline laiendamine, mille puhul kvalifitseeritud häälteenamuse süsteemi rakendatakse;
Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eesistumise rotatsioonisüsteemi muutmine ning välisministri ametikoha loomine;
mehhanismide loomine, et liikmesriikide parlamendid saaksid osaleda liidu tegevuse kontrollimisel;
paindlikkust tagavate vahendite tõhustamine vastuseks suurenevale võimalusele, et kõik liikmesriigid ei soovi või ei saa teatud poliitikaga ühel ajal edasi minna;
sammaste struktuuri väljajätmine, et asendada see ühe ühtse üksusega, kellel on ühtne struktuur ja kes on juriidiline isik;
liikmesriikide Euroopa Liidust väljaastumist võimaldava klausli vastuvõtmine;
liidu pädevuse, tegevuse aluseks olevate põhimõtete ja liikmesriikidega suhete selge kindlaksmääramine.
Saadikud rõhutavad, et kõik need reformid sisalduvad juba põhiseaduse lepingus ja et nende ellu viimine võimaldaks laienenud liidul korralikult toimida ning tagada liidu võime võtta vastu otsuseid tõhusalt ja demokraatlikult.
Parlamendiliikmed hoiatavad, et kõik katsed aidata kaasa põhiseadusliku tervikkokkuleppe üksikute osade rakendamisele võivad ohustada üldist kompromissi, millel see põhineb, ning nad rõhutavad, et põhiseaduslik lahendus Euroopa Liidu jaoks tuleb leida nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul enne, kui liidu kodanikke kutsutakse üles hääletama Euroopa valimistel 2009. aastal, nii et liidul oleks võimalik täita endale kandidaatriikide suhtes võetud kohustusi ning olla valmis neid liikmesriikidena tunnustama.
Laienemisalane strateegia ja peamised väljakutsed 2006-2007
Elmar BROK (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0436/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 13.12.2006
Hääletus: 13.12.2006
Institutsioonilised aspektid, mis käsitlevad Euroopa Liidu võimet integreerida uued liikmesriigid Alexander STUBB (EPP-ED, FI)
Dokument: A6-0393/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 13.12.2006
Hääletus: 13.12.2006
20061207IPR01152 Euroopa Parlamendi resolutsioonid leiate alates 14. detsembrist siit
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
