P6_TA(2006)0155
Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerlus
A6-0047/2006
Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika tugevdatud partnerluse kohta ( 2005/2241(INI) )
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse praeguse ajani Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide (LAC) ning Euroopa Liidu (EL) riigipeade või valitsusjuhtide kolmel järjestikusel tippkohtumisel Rio de Janeiros (28. ja 29. juuni 1999), Madridis (17. ja 18. mai 2002) ja Guadalajaras (28. ja 29. mai 2004) vastu võetud deklaratsioone;
–
võttes arvesse 27. mail 2005. aastal Luksemburgis Rio Grupi ja Euroopa Liidu ministrite XII kohtumisel vastu võetud Luksemburgi deklaratsiooni;
–
võttes arvesse komisjoni strateegilist teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile "Tugevam partnerlus Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahel", mis esitati, oodates ELi–LACi IV tippkohtumist Viinis 12. ja 13. mail 2006 ( KOM(2005)0636 );
–
võttes arvesse 14.-16. juunil 2005. aastal Limas toimunud Euroopa Liidu–Ladina-Ameerika XVII parlamentidevahelise konverentsi lõppakti;
–
võttes arvesse oma 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika suhteid puudutava ühise strateegia ning globaalse partnerluse kohta; EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 569.
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
–
võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni arvamust ( A6-0047/2006 );
A.
arvestades, et eelmainitud kolmel tippkohtumisel kehtestasid Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide ning Euroopa Liidu riigipead või valitsusjuhid endale lõplikuks strateegiliseks eesmärgiks luua kahe piirkonna vaheline ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide strateegiline partnerlus;
B.
arvestades, et olemasolevad suhted on üsna kaugel ootustest, mida võiks eeldada tõeliselt strateegilise partnerluse raames nii poliitilises ja julgeolekuplaanis kui kaubandus-, sotsiaal- ja eelarveaspektides;
C.
arvestades, et Ladina-Ameerika, kellega Euroopa Liidul on ühised kohustused inimõiguste, demokraatia ja multilateraalsuse vallas, on eriti lähedane partner liidu jaoks, püüdes kindlustada oma positsiooni ülemaailmse tegutsejana ja millest on saanud nii Ladina-Ameerika peamine välisinvestor kui ka peamine laenuandja ja mitmete Ladina-Ameerika riikide, eriti Mercosuri riikide peamine kaubanduspartner;
D.
arvestades, et EL on suurim arengukoostöös osaleja ja humanitaarabi andja Ladina-Ameerikas;
E.
arvestades, et ECLA (ÜRO Ladina-Ameerika Majanduskomisjon) andmete kohaselt on Ladina-Ameerika riikide majandust kolm aastat järjest iseloomustanud kasv ja, et sisemajanduse kogutoodang (SKT) suurenes 2005. aastal 4,3%;
F.
arvestades, et SKT ühe elaniku kohta Ladina-Ameerikas on ligi EUR 2800 ehk kolm korda suurem kui Hiinas; arvestades, et tugevnevad sidemed Ladina-Ameerika ja Aasia, eriti Hiina vahel ning rikkalikud inimressursid ja toorainevarud muudavad piirkonna liidule äärmiselt tähtsaks turuks; arvestades, et vaatamata praeguste kaubandussuhete ebasümmeetrilisusele on liit oluline partner Ladina-Ameerika majanduslikus, tööstuslikus, teaduslikus ja tehnoloogilises arengus ning aitab samal ajal kaasa mitmekesistamisele piirkonnas, millel on ka väga tihedad sidemed Ameerika Ühendriikidega;
G.
arvestades, et praegu elab ligi 45% Ladina-Ameerika rahvastikust, peamiselt põliselanikud ning naised ja lapsed, ikka veel vaesuses, kannatades sotsiaalse ebavõrdsuse ja diskrimineerimise all ning olles jäetud hooletusse – olukord, mis võib selgelt kahjustada demokraatiat ning põhjustada sotsiaalset killustatust, pidurdada veelgi majanduskasvu ning kutsuda esile ühiskondlikke konflikte ja poliitilist ebastabiilsust;
H.
tunnustades teatavate Ladina-Ameerika riikide, mille ühiskonnas on tehtud olulisi edusamme aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas, märkimisväärseid jõupingutusi;
I.
tervitades teatavate riikide tegevust lõuna–lõuna suunaliste solidaarsus- ja koostööprogrammide raames, millel on märkimisväärne mõju tervishoiu, hariduse ja puuetest tulenevate raskuste vastu võitlemise valdkondades;
J.
arvestades, et paljud aruanded tõe ja lepituse kohta on koostatud erinevates Ladina-Ameerika riikides diktaatorlike režiimide tagajärjel soovitustega, mida tuleb endiselt rakendada, et luua õiglus, mis oleks aluseks demokraatliku ühiskonna arengule;
K.
arvestades, et valitsemise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse parandamiseks on vajalik maailma majandussüsteem, mis vastab enam vähimarenenud riikide vajadustele;
L.
arvestades, et selle tagajärjel on vajalik uuendada strateegilisi suhteid, eriti suhete aluseks olevates võtmevaldkondades nagu tõelise multilateraalsuse otsimine partnerite vahelistes suhetes, Ladina-Ameerika piirkondliku integratsiooni ja sotsiaalse ühtekuuluvuse protsesside toetamine, ränne ja partnerluse institutsionaalsete mehhanismide parandamine;
M.
arvestades, et 2006. aasta mais Viinis toimuv IV EL-LACi tippkohtumine on hea võimalus anda kõnealusele partnerlusele uut hoogu ning see pakub liidule uut võimalust määratleda kompaktne, sidus ja autonoomne strateegiline raamistik, mis võimaldaks pikas perspektiivis soodustada ja korraldada liidu suhteid Ladina-Ameerikaga ja struktureerida liidu välistegevusi kõnealuse piirkonna suunal;
N.
võttes arvesse Ibero-Ameerika peasekretariaadi (SEGIB) loomist 15.
Ibero-Ameerika tippkohtumisel,Salamancas 2005. aasta oktoobris, mis toetab täiendavalt institutsionaalset ja arengukoostööd kui asutus, mis juriidilise isikuna toetab Ibero-Ameerika konverentsi;
O.
arvestades, et ühtlasi on vältimatult vajalik hoogustada strateegilise partnerluse parlamentaarset mõõdet; ja arvestades, et parim viis kõnealuse eesmärgi saavutamiseks on juba Viinis vastu võtta otsus atlandiülese ELi–Ladina-Ameerika Assamblee asutamise kohta, et tugevdada ja ratsionaliseerida parlamentaarset dialoogi;
P.
arvestades, et kahe piirkonna vahelisest hoogustatud strateegilisest partnerlusest tulenevatele prioriteetidele tuleb eraldada kohased eelarvevahendid;
1.
õnnitleb komisjoni, et kümme aastat pärast esimest teatist ja EL-LACi riigipeade ja valitsusjuhtide Viini tippkohtumise eelõhtul tutvustati uut strateegilist teatist, mis võimaldab kindlaks määrata ja hinnata kahe piirkonna vahelise strateegilise partnerluse rakendamisest tulenevaid väljakutseid ja erakordseid võimalusi;
2.
väljendab rahulolu institutsioonidevahelise konstruktiivse õhkkonna üle, mille kujundamisele on kaasa aidanud praeguse komisjoni vajalik poliitiline tunnetus, asjakohasus ja autoriteetsus; eriti kiidab heaks komisjoni teatise kvaliteetsed ja täpsed tehnilised põhialused;
3.
väljendab oma toetust eesistujariigile Austriale, kes ei kõhelnud panustamast EL-LACi suhete tugevdamisele ja kellele IV tippkohtumine oli oluline osa programmist;
4.
kinnitab taas parlamendi kavatsust etendada oma konstruktiivset rolli, toetades komisjoni ja praegust eesistujariiki ning hoidmata kokku jõupingutusi selle nimel, et Viini tippkohtumine kujuneks tõeliseks õnnestumiseks kõigile partneritele;
5.
toetab Ibero-Ameerika peasekretariaadi (SEGIB) rolli Ibero-Ameerika tippkohtumiste korraldamisel ning soovitab paindliku mehhanismi loomist ELi–LA tippkohtumiste, sealhulgas nõukogu eesistujariigi, komisjoni, kõrgemate ametnike rühma ja SEGIBi osaluse ettevalmistamiseks ja jälgimiseks, et kasutada ja kooskõlastada kaasatud eri partnerite loodud sünergiat ja vältida ressursside dubleerimist;
Laiaulatuslik lähenemine kahe piirkonna vahelisele strateegilisele partnerlusele
6.
Kordab, et on äärmiselt oluline koostada selline strateegiline partnerlusplaan, mis ei piirdu eraldi ettepanekute ja tegevustega, vaid mille eesmärk oleks lõpuks tõelise poliitilise, sotsiaalse, kultuurilise, keskkonna- ja julgeolekupartnerluse kehtestamine, ELi – Ladina-Ameerika üldise piirkondadevahelise ühispartnerluse loomine keskpikas perspektiivis, tõelise partnerluse saavutamine nii sotsiaalküsimustes kui ka säästva arenguga seotud teadmiste ja teadusliku uurimistöö vallas;
7.
toetab komisjoni suhete tugevdamiseks esitatud eesmärke ja põhjendusi, kuigi oleks eelistanud komisjoni ettepanekute ja soovituste lõplike eesmärkide täpsemat määratlemist vastavalt eelmisele lõikele;
8.
toetab komisjoni ettepanekuid poliitilise dialoogi intensiivistamiseks ja paremaks määratlemiseks, kuid kinnitab veel kord, et partnerluse tugevdamine poliitika ja julgeoleku valdkonnas peab lisaks toetuma ELi–Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku hartale, mis ÜRO harta eeskujul võimaldaks anda praktilise väljundi kahe piirkonna ühishuvisid esindavatele poliitilistele, strateegilistele ja julgeolekualastele ettepanekutele, kahe piirkonna vahelise konfliktide ennetamise keskuse tööle ja uutele institutsionaalsetele mehhanismidele, sealhulgas:
a)
atlandiülese ELi–Ladina-Ameerika Assamblee loomine, kuhu kuuluks võrdsel arvul liikmeid ühelt poolt Euroopa Parlamendist ja teiselt poolt Ladina-Ameerika Parlamendist (Parlatino), Kesk-Ameerika Parlamendist (Parlacen), Andide Parlamendist (Parlandino), ning ELi-Tšiili ja ELi-Mehhiko parlamentaarsest ühiskomisjonist;
b)
ELi–Ladina-Ameerika peasekretariaadi loomine, mis edendaks partnerlust tippkohtumiste vahelisel ajal;
c)
ministrite poliitilise dialoogi ajakohastamine, sealhulgas kaitse-, justiits-, sise-, sotsiaal-, keskkonna- ning arenguministrite sagedased kohtumised jms;
d)
süstemaatiline ELi–Ladina-Ameerika konsensuse otsimine erinevates rahvusvahelistes organisatsioonides ja läbirääkimistel, eriti ÜROs ja Maailma Kaubandusorganisatsioonis;
e)
regulaarne kahe piirkonna dialoog kohalike ja piirkondlike valitsuste vahel Regioonide Komitee egiidi all;
f)
kahe piirkonna ettevõtete vahel ametlikul alusel sisse seatud regulaarne dialoog ning ametiühinguorganisatsioonide ja kodanikuühiskonna piisav osalemine kokkulepete täitmise jälgimises;
9.
toetab komisjoni soovitust kohandada poliitilist dialoogi erinevate partnerite vajadustele kahe piirkonna, allpiirkondade või kahepoolsel tasandil ning võtta eesmärgiks piiratud arv teemasid, sealhulgas ÜRO reform ja rahu säilitamine; samuti arvab, et on vaja laiendada dialoogi teiste ühist huvi pakkuvate teemade hõlmamiseks nagu inimõiguste austamine, demokraatlik valitsemine ja võitlus vaesuse, terrorismi ja uimastikaubandusega ning lisaks on olulised konkreetsed dialoogid sotsiaalse ühtekuuluvuse, säästva arengu keskkonnaaspekti, sotsiaalse õigluse, töötajate õiguste ning rände ja inimestevahelise suhtlemise alal;
10.
toetab komisjoni ettepanekut kaasata uude poliitikasse konfliktide vältimise ja kriisiohjamise alane poliitiline dialoog, kuid teeb ettepaneku laiendada seda dialoogi kõigile Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat puudutavatele küsimustele ja seostada kõnealune dialoog konkreetselt ELi–Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku harta ning Lõuna-Ameerikas loodava kahe piirkonna vahelise konfliktide ennetamise keskuse tööga, kuna see oleks parim viis kogemusi vahetada ning toetada ja koordineerida riikidevaheliste ja piirkondlike huvitatud instantside, eriti Ameerika Riikide Organisatsiooni (OAS) ja Rio Grupi jõupingutusi;
11.
on seisukohal, et kui eespool mainitud ELi–Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku harta üle kokkuleppele jõudmisel tekib viivitus – nagu on juhtunud sarnaste ettevõtmiste puhul teistes geograafilistes piirkondades – tuleks teha jõupingutusi tagamaks, et kokkuleppe mittesaavutamine ei takista muid tugevdatud partnerluse meetmeid ja eesmärke;
12.
leiab, et kahe piirkonna vahelise konfliktide ennetamise keskuse eesmärk peaks olema võimaliku vägivalla ja relvakonfliktide põhjuste varajane avastamine, eesmärgiga takistada kõnealuste konfliktide teket või nende võimalikku järkjärgulist suurenemist juba varajases staadiumis;
13.
kordab veendumust, et kahe piirkonna vaheline dialoog sillutab teed ühiste väljakutsega toimetulekule, tugevdab ja toetab mitmepoolsust globaalpoliitikas ning samal ajal suurendab Ladina-Ameerika poliitilist kaalu rahvusvahelistel foorumitel ja organisatsioonides;
14.
kinnitab veel kord veendumust, et mitmete Ladina-Ameerika partnerriikide sisemine stabiilsus jääb kõigele vaatamata sõltuvaks riigi struktuuride reformist ja konkreetsemalt esindusmehhanismi, institutsioonide ja parteide moderniseerimisest, erinevate rühmade nagu põlisrahvaste integreerimisest otsustusprotsessi ning demokraatliku valitsemise suurendamisest;
15.
kiidab heaks komisjoni toetuse Viinis atlandiülese ELi–Ladina-Ameerika Assamblee loomisele, mis võimaldaks demokraatliku valitsemise kindlustamist ja tugevdaks partnerluse parlamentaarse mõõtme tugevdamist; kutsub IV tippkohtumist üles lõppaktis või "Viini kohustusega" selgesõnaliselt sätestama – vastavalt ELi–Ladina-Ameerika parlamentide ettepanekutele – kõnealuse Assamblee loomine, kuhu kuuluks võrdne arv esindajaid ühelt poolt Euroopa Parlamendist ja teiselt poolt Ladina-Ameerika Parlamendist (Parlatino), Kesk-Ameerika Parlamendist (Parlacen), Andide Parlamendist (Parlandino), ning ELi-Tšiili ja ELi-Mehhiko parlamentaarsest ühiskomisjonist;
16.
teeb ettepaneku, et atlandiülene ELi–Ladina-Ameerika Assamblee (EUROLAT) saaks strateegilise partnerluse parlamentaarseks organiks ning et talle antaks järgmised konsultatiivse ja laiendatava iseloomuga pädevused:
a)
parlamentaarne foorum strateegilise partnerlusega seotud küsimuste arutamiseks ja kontrollimiseks, mida Assamblee peaks partnerluse kindlustamise ja arendamise eesmärgil toetama;
b)
olemasolevate assotsiatsioonilepingutega või läbiräägitavate või ülevaadatavate lepingutega seostuvate küsimuste parlamentaarne järgimine ja kontroll nimetatud lepingutega ette nähtud parlamentide segakomisjonide piisaval osalusel;
c)
EL-LACi tippkohtumistele ja erinevatele seonduvatele valitsusorganitele, sealhulgas Rio Grupile ja San José ministrite kohtumistele edastatud resolutsioonide, soovituste ja aktide vastuvõtmine;
17.
kutsub Ladina-Ameerika partnerriike üles võtma konkreetseid kohustusi kõigi piirkondlike integreerunud parlamentide otsese õiguspärasuse tugevdamise heaks, käivitades nii kiiresti kui võimalik kõnealuste parlamentide liikmete otsese ja üldise valimise;
18.
teeb ettepaneku tugevdada kohalike ja piirkondlike valitsuste rolli avalike detsentraliseeritud koostööalgatuste edendamisel, mis on suunatud kohapealsetele inimestele nende heaolu suurendamiseks; teeb samuti ettepaneku tugevdada vahendeid, mis peavad tuginema kahe piirkonna vaheliste suhete kaudu omandatud kogemustel ja praeguseks aset leidnud koostööl;
19.
nõuab veel kord, et kodanikuühiskonnale (valitsusvälised organisatsioonid, ettevõtted, ühingud, ülikoolid, ametiühingud jne) antaks roll, mis talle kuulub, et tagada kogu ühiskonna kasvav osalus tugevdatud partnerlusest tulenevates tegevustes ja eelistes;
20.
peab partnerluse hea kulgemise puhul hädavajalikuks, et ELi–Ladina-Ameerika ettevõtete juhtide foorum, mis koosneks ettevõtete juhtide liitude ja ELi–Ladina-Ameerika väikeste, keskmiste ja suurte ettevõtete esindajatest edendaks kaubandussuhteid ja julgustaks kõikvõimalikke investeeringuid mõlemasse piirkonda;
21.
kordab oma ettepanekut, milles taotleb ELi–Ladina-Ameerika üldise piirkondadevahelise ühispartnerluse loomist keskpikas perspektiivis kahes etapis:
a)
ELi–Mercosuri assotsiatsioonilepingu läbirääkimised Viinis tuleks lõpule viia; tuleks avada läbirääkimised assotsiatsioonilepinguteks Andide rühma ja Kesk-Ameerika riikidega; kõigi asjaomaste poolte suhtes tuleks tõhusalt kohaldada uut üldist soodustuste süsteemi (GSP+ ) kuni eespool mainitud lepingute jõustumiseni, ning olemasolevaid ELi–Mehhiko ja ELi–Tšiili lepinguid tuleks tugevdada, et võimaldada nende potentsiaali täielikku kasutamist;
b)
tuleks tagada ulatuslik piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimine aastaks 2010, et anda kahe regiooni partnerluse erinevatele aspektidele õiguslik alus ja täielik geograafiline rakendusala ning taotleda lõppeesmärgina kahest regioonist koosnevas blokis mõlemapoolsete soodustuste alusel kõigi kauba- ja teenusekategooriate, välja arvatud üldhuviteenused, järkjärgulist vastastikust liberaliseerimist vastavalt WTO eeskirjadele;
22.
toetab komisjoni soovitusi, mille eesmärk on luua kahe piirkonna vahel kaubavahetust ja investeeringuid soodustav õhkkond, kindlustades WTO multilateraalset kaubandussüsteemi, tugevdades olemasolevaid lepinguid Mehhiko ja Tšiiliga, pidades läbirääkimisi Mercosuriga, Andide rühma, Kesk-Ameerika ja Kariibi mere riikidega assotsiatsiooni- ja vabakaubanduslepingute sõlmimiseks, hõlbustades Ladina-Ameerika ekspordi Euroopa turule pääsemist tollisoodustuste ja tollimaksuvabastuse abil GSP+ raames;
23.
usub, et Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste lepete sõlmimine ning läbirääkimiste alustamine Andide rühma ja Kesk-Ameerika riikidega peatselt toimuval Viini tippkohtumisel aitab muuta tippkohtumist edukamaks ning hoogustab märkimisväärselt Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelisi suhteid;
24.
tuletab meelde, et Hong-Kongis toimunud ministrite konverentsi mitterahuldavatest tulemustest lähtuvalt on WTO tingimused kaotamas oma tähtsust seoses praeguse Mercosuri läbirääkimiste mandaadiga ja lisaks sellele seoses Andide rühma ja Kesk-Ameerika riikidega peetavate läbirääkimiste tulevaste mandaatidega; rõhutab, et teisalt on praeguses olukorras täiesti võimalik Mercosuriga lepingu sõlmimine, milles sisalduks põllumajandust käsitlev peatükk vastavalt Hong-Kongis vastu võetud ajakavaga "2013" ja millega nähakse ette omavahelise kokkuleppega kindlaks määratud üleminekuperioodid;
25.
nõuab, et läbirääkimiste mandaadid uuteks assotsiatsioonilepinguteks Andide ja Kesk-Ameerika ühendusega tühistaksid kõik sätted, mis seavad kõnealuste lepingute sõlmimise sõltuvusse WTO läbirääkimiste vooru lõpuleviimisest, arvestades, et poolte vahel loodava vabakaubanduspiirkonna ja WTO sätete vahel peab lõplikuks tagatiseks olema täielik vastavus; kutsub komisjoni ja nõukogu konsulteerima läbirääkimiste direktiivide osas parlamendiga, enne kui nõukogu need lõplikult vastu võtab;
26.
soovitab olemasolevaid või läbirääkimiste faasis olevaid kahepoolseid ja piirkondadevahelisi lepinguid vaadelda mitmepoolses kontekstis eesmärgiga edendada piirkondlikku lõimumist ja sisekaubandust nii, et nende lepingute sätteid oleks võimalik lisada ettenähtud ajal käesolevas dokumendis esitatud ulatuslikku piirkondadevahelisse assotsiatsioonilepingusse;
27.
kinnitab taas oma veendumust, et samaväärselt tulevaste lepingute majanduslike ja kaubanduslike aspektidega tuleb rõhutada neis sisalduvate poliitiliste, sotsiaalsete ja kultuuriliste osade kvalitatiivset tähtsust ning rände ja säästva arenguga seotud aspekte; peab oluliseks algatusi vabakaubanduse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse vahelise sobiva seose tagamiseks;
28.
soovitab tippkohtumisel tagada, et kahe piirkonna vaheliste suhete tugevdamine riikidevahelise ettevõtluse vallas arvestaks võimalike kaasnevate erimeelsustega teatud valdkondades ja sektorites ning soosiks eetilisi investeeringuid;
29.
toetab komisjoni ettepanekut, mille eesmärk on lisada EL-LACi tugevdatud strateegilise partnerluse konteksti tervikuna kõik suhted, mille Kariibi mere riigid on sõlminud Euroopa Liiduga ja oma partneritega Kesk- ja Lõuna-Ameerikas Lomé ja Cotonou konventsioonide raames, eriti CARIFORUMi (Kariibi mere piirkonna foorum) raames ning lähtudes faktist, et CARICOM (Kariibi Ühisturg) kuulub Rio Gruppi ja nende osalemisest ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide tippkohtumisel; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks seda võimalust lähemalt enne oma järgmist teatist kõnealusel teemal;
30.
hindab eriti asjakohasteks komisjoni ettepanekuid, mille eesmärk on edendada Euroopa tipptehnoloogia sektorite rolli Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide arengus tehnoloogilise teadus- ja arendustöö raamprogrammide kaudu, eriti tugevdades infoühiskonna programmi "@LIS" ja toetades navigatsioonisüsteemi Galileo, millel on eriti märkimisväärsed mõjud mere- ja õhuruumi turvalisusele;
31.
kordab veel kord oma ettepanekuid, mis taotlevad tõelise partnerluse saavutamist sotsiaalküsimustes ja säästva arenguga seotud teadmiste ning ühistegevuse vallas, järgmiste meetmete ja ressursside kaudu:
−
otsustava ja suuremeelse arengualase koostöö poliitika käivitamine, mis keskendub 2015 aastaks aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ühisele eesmärgile;
−
ELi turgude järkjärguline avamine vastavalt assotsiatsioonilepingutes ettenähtud eesmärkidele;
−
kahe piirkonna vahelise solidaarsusfondi ja Ladina-Ameerikat puudutava rahastamisvahendi loomine ( "Ladina-Ameerika võimalus");
−
spetsiaalse seadusandliku raamistiku vastuvõtmine ELi diferentseeritud koostööks Ladina-Ameerikaga;
−
ELi kutseõppe-, haridus-, kultuuri-, tervishoiu- ja migratsioonialaste programmide laiendamine, et võimaldada Ladina-Ameerika riikidel neist kasu saada;
−
teaduse- ja tehnikaalaste koostööprogrammide ning teadlaste, inseneride ja üliõpilaste vahetuse edendamine;
−
institutsionaalse ja maksureformi programmide toetamine;
−
Andide bioloogilise mitmekesisuse instituudi asutamise rahastamine, mis kutsuti ellu 17.
ELi ja Ladina-Ameerika riikide parlamentidevahelisel konverentsil;
−
piirkondlike turgude ja õiglase kaubanduse projektide edendamine;
−
väljakuulutatud püüdlustele kohaste eelarveressursside määramine;
peab viimase punkti puhul oluliseks, et komisjon esitaks oma järgmistes eelarveettepanekutes ambitsioonikad vahendid, mis ei sunniks parlamenti esialgset eelarvekava suurendama ja nõukoguga vaidlema;
32.
peab hädavajalikuks anda uus ja ulatuslik tõuge ELi Ladina-Ameerika arengukoostöö poliitikale, milles võitlus vaesuse ja sotsiaalse ebavõrdsusega on võtmeelement; rõhutab eelarvepoliitika kujundamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamise olulisust käsikäes eesmärgistatud tegevusega alghariduse ja tervishoiu edendamisel (võtmeelemendid aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel) eriti haavatavate elanikkonnarühmade eelkõige naiste, laste ja etniliste vähemuste puhul;
33.
rõhutab, et koostöö ja arenguabi poliitika peavad lähenema sihipäraselt, võttes arvesse Ladina-Ameerika riikide erinevaid majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi ning arengutaset; peab oluliseks keskmise sissetulekuga riikide toetamist vaesuse vastu võitlemise vallas, edendades sotsiaalset ühtekuuluvust ning saavutades aastatuhande eesmärke kõikide olemasolevate vahendite abil, sh majanduskoostöö abil vastastikust huvi pakkuvates valdkondades;
34.
nõustub, et antav abi tuleb kohandada asjassepuutuvate riikide vajadustele; märgib siiski, et osa väljapakutud koostöövaldkondi on olulisemad abi andjatele kui selle saajatele, nagu näiteks ränne, terrorismivastane võitlus ja võitlus ebaseaduslike narkootikumidega; nõuab, et koostöö nimetatud valdkondades ei tohi kahjustada vaesuse kõrvaldamiseks võetud meetmeid;
35.
juhib tähelepanu, et vaesus ja nälg on keerulised ja mitmemõõtmelised probleemid ning et kõik riigid vastutavad ühiselt nendega võitlemise eest; nõuab tungivalt, et valitsused võtaksid vastu otseseid meetmeid nende kõrvaldamiseks, parandades tööhõivet ja täiustades tulu suurendamise programme, toetades sellega jätkusuutlikku majanduskasvu, mis teeb võimalikuks tõhusamad sotsiaalkindlustuse süsteemid ning kindlad ja suuremad pensionid;
36.
rõhutab vajadust suurema koostöö järele Ladina-Ameerika riikidega, kes pole mitte ainult oma ühiskonnas teinud edusamme aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas, vaid mängivad juhtrolli ka ulatusliku lõuna–lõuna koostöö ja vastastikuse toetuse alal;
37.
rõhutab, et eelarvelised toetused on kõige mõjusamad, kui need suunatakse konkreetsetesse valdkondadesse; nõuab, et kõigi eelarveliste toetuste eeltingimus oleks avaliku sektori finantshalduse minimaalsete tingimuste täitmine ja et alati peavad sellega kaasnema kõrvalmeetmed;
38.
kiidab heaks komisjoni ettepaneku, millega kavatsetakse prioritiseerida "EL-LACi ühise kõrgharidusruumi" ülesehitamist, kuid peab liiga tagasihoidlikuks eesmärki võtta ajavahemikul 2007–2013 Euroopa ülikoolidesse vastu 4000 Ladina-Ameerika üliõpilast ja professorit; rõhutab, et niivõrd ulatusliku piirkonna kultuuriliste ja poliitiliste mudelite tõeliseks mõjutamiseks peaks see arv olema vähemalt kolmekordne; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata algharidusele, et rahuldada Ladina-Ameerika kõige vaesemate elanikkonnarühmade vajadusi;
39.
toetab kindlalt komisjoni ettepanekuid, mille eesmärk on suurendada kultuurialase koostöö teadmiste ja parimate praktikate edastamist kõigile huvitatud partneritele ja organiseerida iga aasta 9. mail kõigis Ladina-Ameerika riikides "Euroopa nädal", toetudes oma delegatsioonide tegevusele ja tehes tihedat koostööd liikmesriikide saatkondadega;
40.
peab hädavajalikuks, et võetaks täiendavaid meetmeid põhjalikuma vastastikuse mõistmise eesmärgil nt komisjoni veebilehekülje täiustamise ning nimetatud lehekülje foorumite ja elektrooniliste infolehtede hispaania ja portugali keeles levitamise kaudu, ning pakkudes aktiivset toetust ELi–Ladina-Ameerika suhete uurimise eest vastutavatele keskustele ja üksustele (OREAL, CELARE, ELi-Ladina-Ameerika detsentraliseeritud koostöö seirekeskus, Ladina-Ameerika ja Portugali Uuringute Instituut jne) või neile keskustele ja üksustele, kes tõenäoliselt mängivad olulist teavitavat rolli nimetatud kahe piirkonna tõepärasel tutvustamisel (Biarritzi Foorum, Goethe Instituut, Cervantese Instituut, Carolina Fond, Briti Nõukogu, Alliance Française jne);
41.
teeb partneritevahelise dialoogi edendamiseks ettepaneku luua avaliku ja erasektori koostöös ELi–Ladina-Ameerika Fond, mis kuuluks otseselt selliste fondide hulka, mis on olemas teiste geograafiliste piirkondade puhul, ja eriti Aasias või Vahemere ümbruses; ning kutsub komisjoni välja töötama konkreetset ettepanekut, mis võimaldab kõnealuse idee teostamist;
42.
peab hädavajalikuks parendada sisulist teavet komisjoni delegatsioonide võrgustiku kohta, mis on kahtlemata üks maailma tõhusaim ja paremini informeeritud välisteenistus, selleks et tugevdada eespool mainitud vastastikust mõistmist; kohustub tegutsema selle nimel, et parlamentaarne diplomaatia mängiks olulisemat rolli lisavahendina, kasutades püsivate ja ajutiste parlamendidelegatsioonide võrgustikku parlamentidevahelistel konverentsidel; teeb ettepaneku, et komisjoni peamiste selles piirkonnas tegutsevate delegatsioonide raames loodaks parlamentaarsed üksused;
43.
juhib tähelepanu sellele, et uimastite, eriti kokaiini tootmise, kaubanduse ja tarbimise pidev kasv ülemaailmses ulatuses ja ka Euroopas ning sellest tuleneva organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku relvakaubanduse, korruptsiooni ja rahapesu süvenemine kahjustab tõsiselt kõiki ELi–Ladina Ameerika partnereid, ja nõuab otsustavat strateegiat nende hukatuslike mõjude vastu võitlemiseks alternatiivsete põllukultuuride kasvatamise edendamise kaudu, karistamata väikepõllumehi, keda uimastitega kauplejad kasutavad;
44.
toetab komisjoni eesmärki jätkuvalt toetada Ladina-Ameerikat uimastitevastases võitluses ja panustada ühiselt julgeoleku ja stabiilsuse tugevdamisse mõlemalt poolt, järgides uimastite vastu võitlemisel kõikides valdkondades ja organites ühise vastutuse põhimõtet;
45.
toetab tööd, mida Costa Rica ja Austria kui kaaseesistujariigid on teinud EL-LACi uimastialase koordineerimis- ja koostöömehhanismi käigus, tehes ühiseid jõupingutusi et tugevdada oma rolli algatuste, programmide ja projektide katalüsaatorina, et vältida ja vähendada uimastite tarbimist, tootmist ja illegaalset kaubandust jagatud vastutuse põhimõtte alusel nimetatud kahe piirkonna vahel;
46.
kordab vajadust tõhusa tegevuskava järele, mille eesmärgiks on tagada koostöö konkreetsete projektidega Panama tegevuskava prioriteetide ning selle põhielementidega seotud korra raames;
47.
toetab komisjoni ettepanekut, mille eesmärk on hea finants-, maksu- ja kohtuliku halduse edendamine rahaliste soodustuste abil Ladina-Ameerika riikidega sõlmitud kindlate lepingute raames; kutsub partnerriike vastu võtma demokraatlikku valitsemist, sotsiaalseid teemasid, riigi rahandust ja maksustamist käsitlevat usaldusväärset ja tõhusat poliitikat, et suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendada vaesust, ebavõrdsust ja tõrjutust;
48.
kordab taas oma ettepanekuid, mis näevad ette eelmainitud tegevuste täiendamise konkreetsete meetmetega, mille eesmärk on võitlus uimastikaubanduse, organiseeritud kuritegevuse ja käsirelvade kaubandusega uute koolitusprogrammide ning kohtu- ja politseiametnike vahetusprogrammide (EuroLatinFor) kaudu ning õigusaktide lähendamise julgustamine, et tagada õigusrikkujate kohtu alla andmise, kahjustamata asjaomaste riikide suveräänsusest (EuroLatinLex);
49.
kutsub komisjon üles seetõttu lisama kahe piirkonna vahelise poliitilise dialoogi päevakorda Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi;
50.
toetab kindlalt komisjoni ettepanekuid, mille eesmärk on mõlemas piirkonnas säästva arengu edendamine, eriti keskkonnaprogrammi käsitleva eridialoogi alustamine, enne tippkohtumist toimuva keskkonnaministrite ettevalmistava koosoleku organiseerimine ning põhjalikum kooskõlastamine erinevatel rahvusvahelistel foorumitel, eriti kliimamuutuse ja veevarude haldamise vallas;
51.
kutsub parteisid üles rangelt kehtestama rahvusvahelisi keskkonna-, kliimamuutuste- ja bioloogilise mitmekesisuse alaseid konventsioone;
52.
kutsub komisjoni üles rangelt rakendama instrumente, et takistada loodusvarade riisumist Ladina -Ameerikas, sealhulgas FLEGT programmi (metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus) rakendamist, et takistada eelkõige puidu ebaseaduslikku importi;
53.
kutsub tippkohtumist üles koostama ühisstrateegiaid ja hädaabi-, hoiatus- ning ettevalmistusmeetmeid, et vähendada haavatavust kliimamuutuse mitmesugustest vormidest tingitud looduskatastroofide, sealhulgas vulkaanipursete, maavärinate ja üleujutuste suhtes, mis vastavalt ECLA andmetele põhjustasid Ladina-Ameerikas ainuüksi 2005. aastal tuhandeid surmajuhtumeid ja tekitasid üle 6 miljardi dollari kahjusid;
54.
nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et sotsiaalsete teemade päevakorda kuuluks töötingimuste parandamist kajastavad arutelud, eelkõige talupidajate töötingimuste parandamine kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt väljastatud rahvusvaheliste tööstandarditega, ning käsitleks seda osana Ladina-Ameerika säästvast arengust;
Viini tippkohtumine: kahe piirkonna vahelise strateegilise partnerluse hoogustamine
55.
soovitab Viini tippkohtumisel võtta vastu piiratud arvu otsustavaid ja kontrollitavaid kohustusi, mis annaksid strateegilisele partnerlusele uue hoo neljas valdkonnas: ühismeede mitmepoolsuse tagamiseks, Ladina-Ameerika integratsiooniprotsessi otsustav ergutamine; ning konkreetsed kohustused nii sotsiaalse ühtekuuluvuse ja migratsioonivoogude kui ka inimestevahelise suhtlemise alal;
A)
Ühismeede tõhusa mitmepoolsuse tagamiseks
56.
rõhutab, et tõeline strateegiline partnerlus peaks põhinema realistlikel eesmärkidel ja ühisel tegevusel, mis on inspireeritud ELi–Ladina-Ameerika partnerite välistegevusi iseloomustavast mitmepoolsusest (Kyoto protokoll, Rahvusvaheline Kriminaalkohus, võitlus surmanuhtluse ja terrorismi vastu, ÜRO süsteemi keskne roll jne);
57.
väljendab heameelt suurepäraste võimaluste üle, mida pakutakse ühise tegevuse soodustamiseks mitmepoolsete foorumite ajal selliste teemade puhul nagu ÜRO reform, New Yorgis 2005. aasta septembris toimunud tippkohtumise "Millennium +5" lepingute järelmeetmed, uue rahu tugevdamise komisjoni ja inimõiguste nõukogu töö, desarmeerimine ja relvastuse leviku piiramine, infoühiskond ja Interneti haldamine, uus rahvusvaheline finantssüsteem, sealhulgas Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF), WTO Doha arengukava reformimine või ÜRO võimekuse tugevdamine humanitaarabi osas;
58.
juhib tähelepanu sellele, et tõhus mitmepoolsus nõuab kontinentaalse mõõtmega tegutsejaid, kes räägivad ühel häälel, nii et nende tõekspidamisi ja huvisid oleks globaliseerunud maailmas otsustavalt kuulda, ning et praegusel ajal ei peegelda kahe piirkonna roll rahvusvahelisel tasandil kummagi poole poliitilist ja majanduslikku kaalu; ootab seega kõikidelt partneritelt, et nad teeksid eesmärgistatud jõupingutusi oma seisukohtade ühtlustamiseks isekeskis ja välismaailmast lähtuvalt;
59.
kinnitab taas Guadalajaras võetud kohustust tugevdada piirkondlikke organisatsioone Euroopa julgeolekustrateegia vaimus, mis on oluline vahend saavutamaks tõhusat mitmepoolsust, millele on rajatud Euroopa Liidu välistegevus, selle teke ja olemasolu põhjus;
60.
peab oluliseks terviklikke suhteid, et mitte halvendada strateegilise partnerluse olemust ega purustada või nõrgendada piirkondlikku integratsiooniprotsessi; toetab erinevaid dialoogimehhanisme, mis on kohandatud erinevate läbirääkijate olukorraga, kuid ei halvenda siiski üldist kava, mis nõuab piirkondlikku integratsiooni;
61.
juhib tähelepanu sellele, et olemasolevad või läbirääkimise faasis olevad assotsiatsioonilepingud pakuvad erakordseid võimalusi Euroopa Liidu ja tema Ladina-Ameerika partnerite vaheliste suhete tugevdamiseks; tunnistab liikmesriikide võimalust eelistada suhteid teatavate riikidega eranditult bilateraalsel tasandil, pidades kinni ja jäädes lojaalseks liidu poliitikale ja pädevustele;
62.
peab oluliseks, et kõnealused kaks piirkonda osaleks aktiivselt ÜRO juures toimivas rahvusvahelise julgeoleku kollektiivses süsteemis;
B)
Ladina-Ameerika integratsiooniprotsessi otsustav ergutamine
63.
tunneb heameelt selle üle, et komisjon peab piirkondlikku integratsiooni jätkuvalt Ladina-Ameerika arengu toetamisel prioriteediks; toetab tema ettepanekuid, mille eesmärk on tugevdada piirkondlikku integratsiooni Mercosuriga vabakaubanduse assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste lõpuleviimise ning Andide rühma ja Kesk-Ameerika riikidega samasisuliste läbirääkimiste avamise abil Viini tippkohtumisest alates;
64.
märgib, et juba Euroopa Liiduga assotsiatsioonilepingu sõlmimise perspektiiv on Andide rühmal ja Kesk-Ameerika riikidel selgelt aidanud edeneda mitmesugustes majandusliku integratsiooniga seotud programmides, eriti seoses tolliliidu ja tolliprotseduuridega; usub, et kõnealused edusammud ainult tugevnevad tulevaste lepingualaste läbirääkimiste käigus ning seega toovad kokkulepped Ladina-Ameerika piirkondlikule integratsioonile käegakatsutava ja otsustava toetuse;
65.
kutsub komisjoni üles pingsalt jälgima uute liikmete võimalikku liitumist ning mis tahes muudatust Ladina-Ameerika erinevate allpiirkondlike integratsioonisüsteemide struktuuris või vastastikuses lähenemises; rõhutab, et kõikide allpiirkondliku süsteemi muutuste eesmärk peab olema piirkondliku integratsiooni edendamine, mitte olemasoleva süsteemi õõnestamine;
66.
teeb Viini tippkohtumisele ettepaneku kavandada pikemaajalisem strateegia, mille eesmärk on ulatusliku piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimine ja ELi–Ladina-Ameerika üldise piirkondadevahelise ühispartnerluse loomine keskpikas perspektiivis; soovitab seetõttu võtta juba Viini tippkohtumisest alates kohustus korraldada kahe kõnealuse algatuse teostatavusuuring;
67.
juhib tähelepanu sellele, et Euroopa kogemus näitab, et piirkondlik integratsioon annab otsustava panuse majandusliku kasvu ja tootmisvahendite moderniseerimise, kaubavahetuse arendamise ja rahvusvahelisele turule viimise, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja ka poliitilise stabiilsuse soodustamisele;
68.
toetab komisjoni ettepanekuid, mis toetavad Ladina-Ameerika territoriaalset integratsiooni ja erinevate infrastruktuurivõrgustike vastastikust sidumist, eriti energia-, vee-, transpordi-, telekommunikatsiooni ja teadusuuringute sektoris; kutsub Euroopa Investeerimispanka tungivalt üles andma piisavalt abi allmainitud "Ladina-Ameerika võimaluse" raames;
69.
kutsub komisjoni välja töötama laiemat integratsiooni toetamise strateegiat, mis ei piirdu kaubandustegevuse toetamisega, vaid rõhutab lisaks sellele mittekaubanduslikke aspekte sealhulgas piirkondlikku turvalisust ja demokraatlikku juhtimist, inimeste ja töötajate liikumist, ökosüsteemide ja jõgikondade ühist haldamist ning integratsiooni ja infrastruktuure;
70.
peab piiriülest koostööd piirkondliku integratsiooni protsessi vajalikuks osaks, nagu on ilmnenud ELi puhul, ning seetõttu soovitab kõnealuse tegevuse toetamiseks kehtestada kindlad meetmed;
71.
kutsub komisjoni üles käivitama asjakohasest eelarvest rahastatavat mitmeaastast koostööprogrammi SEGIBiga, et võtta kasutusele vastastikkusest koostööst saavutatav kogupotentsiaal, järgides institutsioonilist koostööd, tehnilist abi, integratsiooniga seotud kogemuste vahetamist ja koolitusprogramme ning arengukoostööd käsitlevat poliitikat, tippkohtumiste ettevalmistusi ja kohalikke järelmeetmeid;
C)
Konkreetsed kohustused sotsiaalse ühtekuuluvuse vallas
72.
toetab kindlalt komisjoni ettepanekut, mille eesmärk on hõlmata sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärk alaliselt, sidusalt ja konkreetselt kõigisse Ladina-Ameerika partnerluse raames ettevõetud tegevustesse; rõhutab, et ELi–Ladina-Ameerika partnerid on seotud ühise projektiga, mille raames ei peaks turumajandus ja sotsiaalne ühtekuuluvus teineteisele vastanduma, vaid need peaksid teineteist täiendama; nõuab, et asjakohane tegevus keskenduks sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamisele ja nende rühmade kaasamisele, kes on praegu ülejäänud ühiskonnast välja tõrjutud, ja kelle võimalused on seetõttu piiratud, pöörates erilist tähelepanu põliselanike vajadustele;
73.
juhib tähelepanu sellele, et Ladina-Ameerikas on demokraatlik valitsemine ja sotsiaalne ühtekuuluvus omavahel tihedalt seotud, nagu rõhutas ÜRO Arenguprogrammi 2004. aasta raport demokraatia kohta Ladina-Ameerikas ja Ameerika Riikide Organisatsiooni (OAS) Kesk- ja Lõuna-Ameerika vahelise inimõiguste komisjoni raport sama aasta kohta;
74.
toetab seega komisjoni soovitusi, mille eesmärk on algatada eridialoog sotsiaalse ühtekuuluvuse teemal, muutes sotsiaalsele ühtekuuluvuse arengukoostöö prioriteediks; julgustades paremale koostööle rahvusvaheliste institutsioonidega, ning edendades erinevate asjaomaste isikute osalust; ning eriti sotsiaalset ühtekuuluvust käsitleva foorumi pidamist iga kahe aasta järel, millest võtavad osa ametivõimud, kodanikuühiskond, erasektor ning rahvusvahelised organisatsioonid eesmärgiga käsitleda teiste hulgas ka linnastumise ja sellega seonduvaid sotsiaalseid ja turvalisuse probleeme;
75.
kutsub partnereid üles ellu viima ühiseid algatusi ning pidama sagedamini sotsiaalseid foorumeid, mis ühendavad ettevõtteid, töötajaid, tarbijaid ja kodanikuühiskonda, ühelt poolt ELi ja Ladina-Ameerika tasemel ning teiselt poolt erinevates riikides; kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed üles tugevdama on tegevust nimetatud valdkonnas ning edastama oma kogemusi Ladina-Ameerika partneritele; seetõttu tervitab tippkohtumistega paralleelselt toimuvate kodanikuühiskonna foorumite positiivset panust;
76.
soovitab, et kasvav tulu naftast ja muudest allikatest tuleks eelisjärjekorras suunata säästvatesse pikaajalistesse koolitus- ja infrastruktuuri programmidesse eesmärgiga parandada konkurentsivõimet ning tööhõive olukorda;
77.
kordab oma ettepanekut luua kahe regiooni vaheline solidaarsusfond, mille ülesandeks oleks hallata ja rahastada sotsiaalse tõrjutuse ning äärmise vaesuse vastu võitlemise, tervishoiu, hariduse ja infrastruktuuridega seotud sektoriprogramme riikides ja piirkondades, kus sissetulekud elaniku kohta on väikesed ja esineb suur sotsiaalne ebavõrdsus ning edaspidi kõigis Ladina-Ameerika riikides tervikuna;
78.
on arvamusel, et Ladina-Ameerikale piiratud vahendite eraldamine liidu eelarvest, mitte lisaeralduse tegemine, kujutaks endast katalüsaatorit, mis teiste organite ja asjakohaste riikide eraldatud eelarveressurssidega (Euroopa Investeerimispank, Ameerika Arengupank, Andide Arengu Korporatsioon, Kesk-Ameerika Majandusliku Integratsiooni Pank, Maailmapank jne) moodustaks kriitilise massi loomiseks vajamineva eelarvetoetuse, et aidata kaasa probleemide leevendamisele;
79.
soovitab, et kõnealust fondi koordineeriks komisjon (või võimalusel SEGIB) koostöös doonorite ja laenu andvate riikidega ning et see sisaldaks "Ladina-Ameerika võimalust", mis põhineb eranditult rahalistele panustele Euroopa Investeerimispangalt ja teistelt asjakohastelt institutsioonidelt; kutsub Ladina-Ameerika finantsinstitutsioone toetama territoriaalset integratsiooni ja infrastruktuuride vastastikust sidumist Ladina-Ameerikas energia-, vee-, transpordi-, telekommunikatsiooni ja teadusuuringute sektoris;
80.
nõuab komisjonilt ja nõukogult uuesti, et need julgustaks eelmainitud organeid tegutsema solidaarsusfondi loomise nimel; kutsub Viini tippkohtumist üles projekti toetama ning korraldama viivitamatult vajalik teostatavusuuring;
81.
soovitab Ladina-Ameerika riikidel kooskõlastatult planeerida oma infrastruktuuride ja energiavõrkude vastastikust sidusust, toetudes vajadusel Euroopa kogemustele üleeuroopaliste võrgustike vallas;
82.
kinnitab taas Guadalajara tippkohtumisel püstitatud kohustust tugevdada detsentraliseeritud lähenemist, et moodustada alus Euroopa arengualastele koostööprogrammidele (URB-AL, AL-INVEST, @LIS, ALFA, ALBAN); samuti nõuab tungivalt, et kohalikud ja piirkondlikud valitsused osaleksid EUROsociAL algatuses, mis on piirkondlik sotsiaalse ühtekuuluvuse programm Ladina-Ameerikas;
83.
soovitab komisjonil toetada Ladina-Ameerika piirkondliku lõimumise lepingutes sätestatud sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust puudutavate erinevuste korrigeerimise mehhanismide kehtestamist, ning edendada korruptsioonivastast tegevust ning finants- ja maksukorraldust;
84.
juhib tähelepanu sellele, et dialoog ja sotsiaalse ühtekuuluvuse programmid peavad pöörama tähelepanu tõsistele soolise ebavõrdsuse ilmingutele, mis on seotud tööhõive, haridusele juurdepääsuvõimaluste ning naiste osalusega otsuste vastuvõtmisel;
85.
kutsub Viini tippkohtumist üles mõistma hukka inimkaubandust ning naiste mõrvasid ja naistevastast vägivalda ja edendama ning rakendama asjakohast siseriiklikku ja rahvusvahelist õigust; teeb ettepaneku Ladina-Ameerika lastele ja teismelistele suunatud ulatusliku prioriteetse tegevuskava loomiseks UNICEFi tegevuse eeskujul;
86.
teeb ettepaneku, et partnerriigid ning erinevad kahepoolsed ja mitmepoolsed laenuandjad läheneksid laenu teemale suuremeelselt ning uuenduslikult; seetõttu juhib tähelepanu Ibero-Ameerika tippkohtumistel käivitatud algatustele, mis käsitlevad võla muutmist investeeringuks sotsiaalvaldkonda ja haridusse;
D)
Konkreetsed ja kontrollitavad kohustused rändevoogude ja inimestevahelise suhtlemise vallas
87.
kinnitab veel kord vajadust kehtestada partnerite vahel uuenduslik rändepoliitika, mis kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega austab põhiõigusi ja inimväärikust ning võitleb diskrimineerimise, rassismi ja ksenofoobia vastu kahjustamata asjaomaste riikide suveräänsust;
88.
on arvamusel, et rändevood ja inimestevaheline suhtlemine on kesksed teemad Euroopa Liidu suhetes oma Ladina-Ameerika partneritega, rõhutab, et vastuvõetav lähenemine peaks olema tasakaalustatud, üldine ja ühtne, mis hõlmab ebaseadusliku rände vastu võitlemise poliitikat ja tõstab koostöös asjaomaste riikidega esile seadusliku rände eeliseid, ning on dialoogi ja erapooletu, iga asjakohase riigi olukorraga kohandatud koostöö vili ning millele oleks eraldatud piisavad eelarvevahendid, vastavalt 15.–16. detsembril 2005. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustele;
89.
kahetseb, et komisjonil puuduvad kindlad tippkohtumisele adresseeritud ettepanekud; teeb ettepaneku, et komisjoni 30. novembri 2005. aasta teatise "Prioriteetsed meetmed rändeprobleemide lahendamiseks: esimene tagasiside Hampton Courti kohtumisele"( KOM(2005)0621 ) alusel ja Haagi programmiga avatud sisserände võimalustele ja väljakutsetele vastamise pikaajalise protsessi ning Hampton Court'i mitteametlikul kohtumisel vastu võetud otsuste kontekstis võtaks nõukogu nii kiiresti kui võimalik vastu kindlad prioriteetsed tegevused Ladina-Ameerika suhtes, järgides Brüsseli Euroopa Ülemkogu järeldusi seoses Aafrika ja Vahemere piirkonnaga;
90.
kinnitab veel kord, et kõnealused meetmed peaksid katma erinevaid probleeme, nt migratsiooni korraldamine, tugevdades kahepoolseid kokkuleppeid, ja kaasates võitluse ebaseadusliku sisserändega ja sellest kasu teeniva maffia vastu ning inimkaubanduse vastu, eriti kui asjasse puutuvad vähemkaitstud elanikkonnarühmad, eelkõige naised ja lapsed, rändevoogude ühine haldamine, ajutine sisserändepoliitika, eriviisad partnerluses osalevatele ettevõtjatele, ülikoolide töötajatele, teadlastele, üliõpilastele, ajakirjanikele ja ametiühingute liikmetele, sisserände mobiliseerimine päritoluriigi arengu teenistusse (sisserändajatepoolne abi oma päritoluriikidesse kavandatavatele projektidele jne), vastuvõtvates riikides seaduslike sisserändajate suhtes integratsioonipoliitika kehtestamine ning lõpuks võetud meetmete rahastamine ja järelkontroll;
91.
teeb ettepaneku, et partnerriigid tegutseksid asjakohaselt vähendamaks sisserändajate rahaülekannetega kaasnevaid ülemääraseid kulutusi;
o
o o
92.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning kõigile Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikidele, Ladina-Ameerika Parlamendile, Kesk-Ameerika Parlamendile, Andide Parlamendile ning Mercosuri parlamentaarsele ühiskomisjonile.
