Artikkel
152
Hääletuse läbiviimise kord
1.
Ettekannete hääletamisel kohaldab parlament järgmist menetluskorda:
a)
esiteks - vastutava komisjoni ettekande aluseks oleva teksti võimalike muudatusettepanekute hääletamine,
b)
teiseks - nimetatud teksti hääletamine tervikuna, muudatusettepanekutega või ilma,
c)
kolmandaks - resolutsiooni ettepaneku või õigusloomega seotud resolutsiooni projekti muudatusettepanekute hääletamine,
d)
lõpuks - resolutsiooni ettepaneku või õigusloomega seotud resolutsiooni projekti hääletamine tervikuna (lõplik hääletus).
Parlament ei hääleta ettekandes sisalduvate selgitavate märkuste üle.
2.
Teisel lugemisel kohaldab parlament järgmist menetluskorda:
a)
kui päevakorda pole võetud ettepanekut nõukogu ühisseisukoha tagasilükkamise või muutmise kohta, siis loetakse artikli 67 alusel, et seisukoht on kiidetud heaks;
b)
ühisseisukoha tagasilükkamise ettepaneku hääletamine toimub enne muudatusettepanekute hääletamist (vt artikkel 61 lõige 1);
c)
kui ühisseisukoha suhtes on esitatud mitu muudatusettepanekut, siis hääletatakse nende üle artiklis 155 sätestatud järjekorra alusel;
d)
kui parlament on asunud hääletama ühisseisukoha muudatusettepanekute üle, siis võib hääletus tervikteksti üle toimuda üksnes artikli 61 lõikes 2 sätestatud korra alusel.
3.
Kolmandal lugemisel kohaldab parlament artiklis 65 sätestatud menetluskorda.
4.
Õigusloomega seotud teksti ja õigusloomega mitteseotud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamisel alustatakse sisuliste osade hääletamisest, millele järgneb märkuste ja akti preambuli osade hääletamine.
Kui muudatusettepanek läheb vastuollu eelneva hääletuse tulemusega, siis selle muudatusettepaneku üle ei hääletata (ettepanek langeb ära).
5.
Hääletuse ajal võib sõna võtta üksnes ettekandja, kes võib lühidalt avaldada oma komisjoni arvamuse hääletusele pandud muudatusettepanekute kohta.
