Täiskogu eelinfo - Strasbourg 03.-06.juuli 2006
2006-06-29 - 10:24
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev :
Corien WORTMANN-KOOLi raportis toetatakse komisjoni ettepanekut lõpetada erand, mille alusel liinilaevanduskonverentsid on vabastatud üldistest konkurentsieeskirjadest .
Saadikud seavad sellele siiski mõned tingimused - komisjon peab nende arvates õiguskindluse tagamiseks eelnevalt välja andma ELi suunised sellele sektorile.
Teisipäev :
Hommikul teevad Euroopa Parlamendi president ja fraktsioonide esimehed avalduse seoses 70 aasta möödumisega kindral Franco riigipöördest Hispaanias .
Toimub ühendatud arutelu struktuurifondide teemal .
Arutlusele tuleb viis struktuurifonde puudutavat raportit, millega saadikud annavad oma heakskiidu struktuurifondide 308 miljardi euro suurusele eelarvele aastateks 2007-2013.
Saadikud arutavad, kuidas vähendada lennunduse mõju kliimamuutustele ning leiavad Caroline LUCASe raportis, et ka lennunduses tuleb kohaldada põhimõtet, et saastaja maksab .
Seetõttu toetavad nad lennukikütuse maksustamise ideed ning lennunduse kaasamist heitkogustega kauplemise süsteemi .
Päevakorras on ka Eija-Riitta Anneli KORHOLA raport, milles toetatakse nõuet, et liidu institutsioonid peavad tulevikus täitma Århusi konventsiooni .
Sellega tagatakse, et Euroopa kodanikel on parem ligipääs keskkonda puudutavale teabele ning et nad saavad paremini mõjutada keskkonnaalast seadusandlust.
Samuti tuleb arutlusele Johannes BLOKLANDi raport, mis puudutab patareide ja akude tagasikogumist ning milles sätestatakse, et kõik liikmesriigid peavad looma patareide ja akude tagasikogumissüsteemid ning tagama, et 2012. aastaks kogutakse tagasi 25% ja 2016. aastaks 45% müüdud patareidest.
Kolmapäev:
Hommikul tutvustab Soome peaminister Matti VANHANEN 1. juulil algava Soome eesistumise programmi .
Programmis on olulisel kohal järgmised teemad: Euroopa tulevik, konkurentsivõime, välissuhted (sealhulgas Põhjamõõde), Haagi programmi läbivaatamine ning avatus ja tõhusus otsustusprotsessides.
Lisaks tuleb arutlusele Giovanni FAVA raport, milles LKA ebaseaduslikke lende uuriv ajutine komisjon leiab, et alates 11. septembrist 2001. aastal on terrorismivastase võitluse raames aset leidnud mitmeid raskeid ja lubamatuid põhiliste inimõiguste rikkumisi .
Komisjoniliikmed mõistavad teravalt hukka Euroopa riikide tegevusetuse või kaasosalisuse LKA erakorraliste üleandmiste puhul ning leiavad, et ajutine komisjon peab uurimist jätkama.
Samuti toimub ühendatud arutelu sisserände teemal.
Esiteks käsitletakse komisjoni ettepanekut luua liikmesriikide varjupaiga ja sisserändega seotud meetmete vastastikune teabemenetlus.
Saadikud toetavad seda, ent soovivad poliitilise etapi lisamist.
Teises, sisserändajate lõimimist puudutavas raportis rõhutavad saadikud integratsiooni tähtsust ning tervitavad komisjoni ettepanekut luua ajavahemikuks 2007–2013 Euroopa Integratsioonifond kolmandate riikide kodanikele .
Lisaks esitatakse neli teemaga seotud suulist küsimust.
20060620BRI09184
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Euroopa Ülemkogu
Nõukogu avaldus - Soome eesistumise programmi esitlemine
2006-06-29 - 10:24
Kolmapäeva hommikul tutvustab Soome peaminister Matti VANHANEN 1. juulil algava Soome eesistumise programmi.
Programmis on olulisel kohal järgmised teemad: Euroopa tulevik, konkurentsivõime, välissuhted (sealhulgas Põhjamõõde), Haagi programmi läbivaatamine ning avatus ja tõhusus otsustusprotsessides.
Arutelu: 03.07.2006 Soome eesistumise esialgne kava (ingliskeelne) Soome eesistumise veebileht (ingliskeelne)
ET
1
LINK
http://www.eu2006.fi/the_presidency/en_GB/presidency_agenda/
ET
2
LINK
http://www.eu2006.fi/en_GB/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
LKA poolt kinnipeetavate transpordiks ja ebaseaduslikuks kinnipidamiseks Euroopa riikide väidetav kasutamine
2006-06-29 - 10:24
LKA ebaseaduslikke lende uuriv ajutine komisjon leiab oma vaheraportis, et alates 11. septembrist 2001. aastal on terrorismivastase võitluse raames aset leidnud mitmeid raskeid ja lubamatuid põhiliste inimõiguste rikkumisi.
Komisjoniliikmed mõistavad teravalt hukka Euroopa riikide tegevusetuse või kaasosalisuse LKA erakorraliste üleandmiste puhul.
Vaheraportis leitakse, et " mitmel juhul on LKA ja muud USA teenistused olnud otseselt vastutavad terrorismis kahtlustatavate isikute ebaseadusliku vahistamise, tagasisaatmise, röövimise ja kinnipidamise eest liikmesriikides, läbirääkija- ja kandidaatriikides ning teiste hulgas ka Euroopa kodanike või elanike erakorralise üleandmise eest " ning rõhutatakse, et " selline tegevus ei vasta olemasoleva rahvusvahelise õiguse põhimõtetele ning on vastuolus inimõigusi käsitleva õiguse aluspõhimõtetega ".
Komisjoniliikmed leiavad, et erakorralised üleandmised tuleb rahvusvahelises õiguses " selgelt keelustada ".
Saadikud märgivad, et Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika kohaselt on riikidel positiivsed kohustused inimõiguste valdkonnas ning et Euroopa inimõiguste konventsiooni rikkumiste korral võib neid pidada vastutavaks nimetatud positiivsete kohustuste mittejärgimise eest.
Saadikud ütlevad, et kuna ajutise komisjoni siiani tehtud töö näitab edasise kontrollimise ja täiendava teabe kogumise vajadust, siis tuleb komisjonil lubada tööd jätkata, et ta saaks täita täielikult temale usaldatud mandaati.
Saadikud teevad ettepaneku kutsuda ajutise komisjoni arutelule NATO peasekretär, et muuhulgas tuua selgust stabiliseerimisjõudude (SFOR) ja rahvusvahelise rahuvalveüksuse (KFOR) osalusse terrorismis kahtlustatavate ebaseaduslikus vahistamises, üleandmises ja kinnipidamises.
Samuti peab ajutine komisjoni vajalikuks tuvastada, " kas on mis tahes tõendeid kinnitamaks, et mõnedes Euroopa riikides on tegutsenud salavanglad, nagu on väidetud mitmetes ajakirjanike ja autoriteetsete valitsusväliste organisatsioonide poolt läbi viidud uurimistes ".
Vaheraportis märgitakse, et kogutud tõendite ja dokumentide valguses on ebatõenäoline, et teatavad Euroopa riikide valitsused ei olnud teadlikud erakorralise üleandmisega seotud tegevustest, mis toimusid nende territooriumil.
Teatavat seotust kahtlustatakse näiteks Rootsi valitsuse puhul Egiptuse kodanike Muhammed Al Zery ja Ahmed Agiza üleandmise tõttu ning Itaalia võimude puhul Egiptuse kodaniku Abu Omari üleandmise tõttu.
Samuti peetakse ebatõenäoliseks seda, et mitusada lendu üle mitme liikmesriigi õhuruumi ja sama palju liikumisi Euroopa lennuväljadele ja sealt välja oleksid võinud toimuda julgeoleku- või luureteenistuste teadmata.
Saadikud peavad ka vastuvõetamatuks teatavate valitsuste tavasid, mille eesmärk on piirata nende vastutust ja paluda " diplomaatilisi tagatisi " riikidelt, kelle puhul on tõsiselt alust arvata, et seal kasutatakse piinamist.
Seetõttu kutsuvad nad liikmesriike üles mitte toetuma diplomaatilistele tagatistele piinamise vastu.
Raportis nenditakse, et salateenistuste tööd reguleerivad eeskirjad näivad mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis olevat ebapiisavad ning märgitakse, et seetõttu on vaja sisse seada parem kontroll, eelkõige seoses välisriikide salateenistuste tegevusega nimetatud riikide territooriumil.
Samuti tuleks saadikute arvates kehtestada koostööeeskirjad ELi tasandil.
Nad märgivad, et ehkki nad mõistavad liikmesriikide ja nende liitlaste luureteenistuste tiheda koostöö tähtsust, ei tohi sellist koostööd " segi ajada Euroopa territooriumi ja õhuruumi suveräänsusest loobumisega ".
Komisjoniliikmed on " veendunud, et Chicago konventsiooni rikuti paljude lendude puhul, mida sooritasid LKA poolt omandatud või renditud õhusõidukid ", kasutades liikmesriikide ning läbirääkijariikide ja kandidaatriikide õhuruumi ja lennuvälju.
Sellega seoses saadikud taunivad asjaolu, et ükski liikmesriik, läbirääkijariik ega kandidaatriik ei ole võtnud vastu korda eesmärgiga kontrollida, kas tsiviillennukeid ei kasutata otstarbel, mis ei sobi kokku rahvusvaheliselt tunnustatud inimõiguste standarditega.
Ka peavad nad ebapiisavaks Euroopa õigusakte, mis käsitlevad ühtset Euroopa taevast, siseriiklike õhuruumide kasutamist, kontrolli ja haldamist ning liikmesriikide lennuväljade kasutamist ja Euroopa veoettevõtjaid, ning rõhutavad vajadust kehtestada uued siseriiklikud, Euroopa ja rahvusvahelised normid.
Komisjoni kutsutakse üles viivitamatult parandama õigusakte, esitades direktiivi, mille eesmärk on mittekaubandusliku tsiviillennunduse järelevalvet käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine
Giovanni (Claudio) FAVA (PSE, IT)
Dokument: A6-0213/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 05.07.2006 G. Fava raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0213 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Patareid ja akud tuleb edasipidi looduse kaitsmiseks tagasi koguda
2006-06-29 - 10:24
Lepituskomisjon jõudis kokkuleppele patareisid ning akusid puudutava direktiivi eelnõu osas.
Vastavalt ettepanekule peavad kõik liikmesriigid looma patareide tagasikogumissüsteemid ning tagama, et 2012. aastaks kogutakse tagasi 25% ja 2016. aastaks 45% müüdud patareidest.
Hetkel on tagasikogumissüsteemid olemas vaid kuues riigis - Belgias, Rootsis, Austrias, Saksamaal, Hollandis ja Prantsusmaal.
Kuna nõukogu ei olnud nõus parlamendi teise lugemise muudatustega, tuli kokku lepituskomisjon, mis võttis vastu ühisteksti ja mille täiskogu peab nüüd heaks kiitma ilma muudatusteta.
Direktiivi eelnõu eesmärgiks on vähendada loodusreostust, mis on seotud patareidest ning akudest imbuvate toksiliste ainetega, nt plii, kaadmiumi ja elavhõbedaga.
Selle saavutamiseks peavad kõik liikmesriigid kaks aastat peale direktiivi jõustumist olema käivitanud patareide ja akude tagasikogumise süsteemi.
Selle üheks osaks on patareide kogumispunkt, mis peab asuma tarbija elukoha lähedal.
Tänu parlamendi muudatustele peavad patareide ja akude turustajad võtma need tarbijatelt tagasi tasuta ning peavad neid ka teavitama tagasi toomise võimalusest.
Parlament vähendas seejuures väiketootjatele patareide tagasivõtmise ning ringlusesse võtmise osas tehtavate erandite võimalusi.
Erandite tegemisel tuleb täita rangeid reegleid, et ei häiritaks õiglast konkurentsi.
Kokkuleppe kohaselt tuleb 2012. aastaks tagasi koguda 25% patareidest ja 2016. aastaks 45%.
Riikides, kus tagasikogumissüsteem on juba olemas, on tagasikogumismäärad järgmised: Belgias 59%, Rootsis 55%, Austrias 44%, Saksamaal 39%, Hollandis 32% ja Prantsusmaal 16% müüdud patareidest.
Samuti nähakse ette eesmärgid patareide ringlussevõtuks - 65% pliid sisaldavatest kogutud patareidest peaks minema ümber töötlemiseks ning 75% niklit-kaadmiumi sisaldavatest patareidest.
Muude patareitüüpide puhul tuleb ümber töödelda 50% turustatud patareidest.
Neid eesmärke tuleb ka korrapäraselt üle vaadata vastavalt tehnoloogiliste võimaluste paranemisele.
Lisaks otsustati, et patareid ja akud peavad alates 2009. aastast olema selgelt märgistatud nende mahutavuse osas.
Sel moel saavad tarbijad teha vastutustundliku valiku, sest odavamad patareid võivad sageli mahutada vähem.
Keelatakse ka üle 0,0005% elavhõbedat või üle 0,002% kaadmiumi sisaldavate kantavate patareide ja akude tootmine ja kasutamine.
Erand tehakse seejuures avarii- ja häiresignalisatsioonisüsteemides, meditsiiniseadmetes või juhtmeta mootortööriistades kasutatavatele patareidele või akudele.
Kõik patareide tootjad peavad ennast registreerima, seejuures kehtivad kõikides liikmesriikides samad menetlusnõuded.
Samuti otsustati, et tootjad peavad kandma patareide kogumise, ringlussevõtu ning ümbertöötlemise kulud, aga ka tarbijatele suunatud teavituskampaania kulud.
Ka sätestatakse, et tootjad peavad konstrueerima oma tooted selliselt, et tarbijatel oleks nendest lihtne patareisid eemaldada.
Vastuvõtmise korral jõustub direktiiv Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval ning liikmesriigid peavad selle kahe aasta jooksul üle võtma.
Johannes (Hans) BLOKLAND (IND/DEM, NL)
Dokument: A6-0231/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***III)
Arutelu: 04.07.2006 J. Bloklandi raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0231 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Ühenduse institutsioonide ja organite suhtes Århusi konventsiooni sätete kohaldamine
2006-06-29 - 10:24
Euroopa kodanikud saavad tulevikus hõlpsamalt ligi keskkonda puudutavale teabele ning saavad paremini mõjutada keskkonnaalast seadusandlust, sest lepituskomisjoni kokkuleppe kohaselt peavad EÜ institutsioonid tulevikus täitma Århusi konventsiooni.
Selle võttis 1998. aastal vastu ÜRO Euroopa Majanduskomisjon ning konventsioon sätestab, et üldsusel on õigus saada juurdepääs keskkonnainformatsioonile ja õigusemõistmisele keskkonna alal, ning osaleda keskkonnaalaste otsuste tegemisel.
Kuna nõukogu ei toetanud kõiki parlamendi muudatusettepanekuid peale teist lugemist, läks Eija-Riitta Anneli KORHOLA (EPP-ED, FI) raport lepituskomisjoni kätte, et töötada välja ühistekst.
Kokkuleppeni jõudmisel ütles lepituskomisjoni Euroopa Parlamendi delegatsiooni esimees Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA (EPP-ED, ES): " See määrus on samm Euroopa institutsioonide suurema avatuse ning läbipaistvuse poole.
Selles vallas on juba palju ära tehtud, ent üldsusel ning keskkonnaorganisatsioonidel on nüüd parimad võimalused saada teavet ning täielikult osaleda Euroopa asjades. "
Ühistekst sätestab, et ühenduse institutsioonid peavad täitma Århusi konventsiooni ning seega võimaldama kodanikele ligipääsu keskkonnaalasele teabele, vastavate otsuste tegemisele ning ka nende otsuste vaidlustamisele.
Tänu parlamendile on kodanikel õigus pääseda ligi ka allhangete tegijate valduses olevale ning mitte-elektroonilises vormis olevale teabele.
Samuti on neil õigus saada teavet ühenduse õiguse rikkumist puudutavates menetlustes võetud meetmete kohta.
Parlamendi survel vähendati ka võimalusi erandite tegemiseks ja sätestati, et keskkonnainfo kättesaadavaks tegemisest keeldumise aluseid tuleb tõlgendada kitsendavalt.
Samas jääb kehtima erand pangandussektori teenuste osas, samuti jäävad konfidentsiaalseks komisjoni poolt liikmesriikide suhtes algatatud jooksvad rikkumismenetlused.
Kokkuleppega pikendatakse kodanikele kaebuse esitamiseks antavat aega kaheksa nädalani esialgse nelja nädala asemel.
Kohtumiste või ärakuulamiste korraldamisel tuleb eelteade esitada vähemalt neli nädalat varem.
Lisaks peavad ühenduse institutsioonid otsuse tegemisel keskkonnaga seotud kava või programmi kohta võtma nõuetekohaselt arvesse üldsuse osalemise tulemusi.
Ühenduse institutsioonid ja organid peavad ka avalikkust teavitama nimetatud kavast või programmist, sealhulgas selle tekstist, ning otsuse tegemise aluseks olnud põhjustest ja kaalutlustest, kaasa arvatud üldsuse osalemist käsitlevast infost.
Vaide võib esitada ükskõik milline valitsusväline organisatsioon, mis on sõltumatu mittetulunduslik juriidiline isik, mille põhieesmärk on keskkonnakaitse edendamine keskkonnaõiguse kontekstis ning mis on tegutsenud üle kahe aasta.
Samuti peab küsimus, mille kohta vaie esitati, olema kaetud organisatsiooni eesmärkide ja tegevusega.
Vaie tuleb esitada kirjalikult kuue nädala jooksul alates haldusakti vastuvõtmisest, sellest teatamisest või avaldamisest, olenevalt sellest, milline kuupäev on hilisem.
Alles seejärel võib valitsusväline organisatsioon algatada menetluse Euroopa Kohtus.
Kui eelnõu heaks kiidetakse, jõustub see üheksa kuud peale Euroopa Liidu Teatajas avaldamist, ehk arvatavasti 2007. aasta keskpaigas.
Eija-Riitta Anneli KORHOLA (EPP-ED, FI)
Dokument: A6-0230/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***III)
Arutelu: 04.07.2006 E.-R. A. Korhola raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0230 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Majandus ja rahandus
Kabotaaž ja rahvusvahelised trampteenused
2006-06-29 - 10:24
Majanduskomisjon toetab Corien WORTMANN-KOOLi (EPP-ED, NL) raportis Euroopa Komisjoni ettepanekut lõpetada erand, mille alusel liinilaevanduskonverentsid on vabastatud üldistest konkurentsieeskirjadest.
Saadikud seavad sellele siiski mõned tingimused - komisjon peab nende arvates õiguskindluse tagamiseks eelnevalt välja andma ELi suunised sellele sektorile.
Komisjoni ettepanekus soovitakse lõpetada 1986. aastast kehtinud grupierand, mille kohaselt liinilaevanduskonverentsid jäeti välja üldistest konkurentsieeskirjadest ning neil lubati fikseerida hindasid ja reguleerida mahtu.
Nimelt leiab komisjon, et selline erand ei ole enam põhjendatud, sest ei ole tõendeid, et see tööstusharu vajaks kaitset konkurentsi eest või et erand viiks kõrgema hinnastabiilsuseni või tagaks usaldusväärsemad teenused kui muud, turgu vähem piiravad meetmed.
Majandus- ja rahanduskomisjoni liikmed küll toetavad komisjoni ettepanekut, ent soovivad, et konverentsi grupierandi lõppemine jõustuks pärast kaheaastast üleminekuperioodi.
Komisjon peaks ka eelnevalt andma välja suunised selle kohta, mis laadi koostöö laevandusettevõtjate vahel on lubatud.
Suunistes tuleks saadikute arvates arvestada väikeste ja keskmise suurusega laevaomanike ning kaubanduse eriharudes tegutsejate huvidega.
Corien WORTMANN-KOOL (EPP-ED, NL)
Dokument: A6-0217/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 03.07.2006 C. Wortmann-Kooli raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0217 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Regionaalpoliitika
Ühendatud arutelu - Struktuurifondid
2006-06-29 - 10:24
Regionaalarengukomisjonis kiideti heaks neli struktuurifonde puudutavat raportit, millega komisjoniliikmed andsid oma heakskiidu struktuurifondide 308 miljardi euro suurusele eelarvele aastateks 2007-2013.
Tööhõivekomisjonis vastu võetud Euroopa Sotsiaalfondi raportiga kiideti heaks nõukogu ühine seisukoht Euroopa Sotsiaalfondi määruse osas.
Regionaalarengukomisjonis vastu võetud raportites pannakse paika struktuurifondide ning Ühtekuuluvusfondi eesmärgid, liikmesriikide ning piirkondade abikõlbulikkuse kriteeriumid, olemasolevad rahalised vahendid ning nende jaotamise alused laienenud ELis.
Struktuurifondidele nähakse ette 308 miljardit eurot ehk 35,7% liidu üldeelarvest.
Üldsätted
Konstantinos HATZIDAKIS e (EPP-ED, EL) raport puudutab Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Ühtekuuluvusfondi üldsätteid.
Ehkki üldsätete puhul on tegemist nõusolekumenetlusega (st parlament saab komisjoni ettepaneku heaks kiita või tagasi lükata, muudatusi teha ei saa), oli raportöör läbirääkimistel nõukoguga edukas ning selle tulemusel kaasati ühisesse seisukohta mitmed parlamendi muudatusettepanekud.
Nõukogu soostus muuhulgas järgmiste parlamendi soovidega:
keskkonnaaspekti ja eelkõige säästva arengu edendamine struktuurifondide ning Ühtekuuluvusfondi haldamisel.
Määrusele lisatakse artikkel, mis sätestab, et fondide rakendamisel võetakse seda kriteeriumi alati arvesse;
määrusele lisatakse selge viide selle kohta, et struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond peavad kaasa aitama puuetega inimeste olukorra parandamisele;
partnerluspõhimõtte tugevdamine, st et ükskõik milline kodanikuühiskonda, keskkonnaorganisatsioone, valitsusväliseid organisatsioone või naiste ja meeste võrdõiguslikkusega tegelevaid organisatsioone esindav institutsioon võib osaleda struktuurifondide partnerlusläbirääkimistel.
Nõukogu lükkas tagasi saadikute ettepaneku, mille eesmärgiks oli kasutamata struktuurifondide vahendite tagasi suunamine struktuurifondidesse, mitte EÜ üldeelarvesse.
Euroopa Regionaalarengufond
Regionaalarengukomisjoniga ning raportöör Giovanni FAVA ga (PSE, IT) peetud läbirääkimiste tulemusel lisas nõukogu oma ühisesse seisukohta järgmised punktid:
mitte-tagastatav käibemaks on abikõlbulik ERDFi, ESFi ning Ühtekuuluvusfondi raames ning kõikide liikmesriikide puhul;
eluasemega seotud kulutuste osas lubatakse sotsiaalkorterite renoveerimisega seotud kulutuste finantseerimist, kui renoveerimise eesmärgiks on säästa energiat ja kaitsta keskkonda.
Ühtekuuluvusfond
Alfonso ANDRIA (ALDE, IT) Ühtekuuluvusfondi raportiga kiidetakse heaks fondi 61,59 miljardi euro suurune eelarve.
Käesoleva finantsperspektiivi lõpuni on abikõlblikud kõik 10 uut liikmesriiki ning Kreeka, Portugal ja Hispaania.
Ühtekuuluvusfondist on õigus toetust saada nendel liikmesriikidel, mille RKT inimese kohta on vähem kui 90% ühenduse keskmisest.
Euroopa territoriaalne koostöö
Uus instrument põhineb Interregi algatusel ning selle eesmärgiks on tagada ELi territooriumi tasakaalustatud lõimumine, toetades territoriaalset koostööd piiriülesel, piirkondadevahelisel ja riikidevahelisel tasandil.
Komisjoniliikmed eesotsas raportöör Jan Marian OLBRYCHT iga (EPP-ED, PL) saavutasid selle, et territoriaalse koostöö edendamiseks nähakse ette veel lisaks 300 miljonit eurot, millest 200 miljonit peaks minema riikidevahelistele ning 100 miljonit piirkondadevahelistele projektidele.
Seejuures toetas nõukogu regionaalarengukomisjoni ettepaneku ning asendas esialgse nimetuse "Euroopa piiriülese koostöö rühmitus" nimega "Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus".
Euroopa Sotsiaalfond
Tööhõivekomisjonis kiideti José Albino SILVA PENEDA (EPP-ED, PT) raportiga muudatusteta heaks nõukogu ühine seisukoht Euroopa Sotsiaalfondi osas, sest nõukogu arvestas parlamendi oluliste esimese lugemise muudatusettepanekutega.
ESFi määruse projekt aastateks 2007-2013 sätestab, mida saab ESFi raames rahastada.
Nii lähenemise kui ka piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärkide raames püütakse ennetada ja suunata majanduslikke ja sotsiaalseid arenguid.
Saadikud soovisid seejuures, et rõhutataks sotsiaalse kaasatuse, mitte-diskrimineerimise ja soolise võrdõiguslikkuse olulisust, ning et parandataks puuetega inimeste ning mitte-aktiivsete isikute lõimimist, eriti pikaajaliselt töötute noorte lõimimist.
Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond (üldsätted)
Konstantinos HATZIDAKIS (EPP-ED, EL)
Dokument: A6-0224/2006
Menetlus: Nõusolekumenetlus (***)
Arutelu: 04.07.2006
Ühtekuuluvusfondi asutamine
Alfonso ANDRIA (ALDE, IT)
Dokument: A6-0226/2006
Menetlus: Nõusolekumenetlus (***)
Arutelu: 04.07.2006
Euroopa Sotsiaalfond
José Albino SILVA PENEDA (EPP-ED, PT)
Dokument: A6-0220/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 04.07.2006
Euroopa Regionaalarengu Fond
Giovanni (Claudio) FAVA (PSE, IT)
Dokument: A6-0225/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 04.07.2006
Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR)
Jan Marian OLBRYCHT (EPP-ED, PL)
Dokument: A6-0227/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 04.07.2006 K. Hatzidakise raport A. Andria raport J. A. Silvo Peneda raport G. Fava raport J. M. Olbrychti raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0224 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0226 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0220 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0225 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0227 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Sisseränne
Ühendatud arutelu - Sisseränne
2006-06-29 - 10:24
Ühendatud arutelu raames käsitletav esimene raport puudutab komisjoni ettepanekut luua liikmesriikide varjupaiga ja sisserändega seotud meetmete vastastikune teabemenetlus.
Saadikud toetavad seda, ent soovivad poliitilise etapi lisamist.
Teises, sisserändajate lõimimist puudutavas raportis rõhutavad saadikud integratsiooni tähtsust ning tervitavad komisjoni ettepanekut luua ajavahemikuks 2007–2013 Euroopa Integratsioonifond kolmandate riikide kodanikele.
Lisaks esitatakse neli suulist küsimust.
Patrick GAUBERT i (EPP-ED, FR) raportis käsitletakse komisjoni ettepanekut varjupaiga ja sisserändega seotud meetmete t eavitamismenetluse kohta.
Teavitamismenetlus põhineks solidaarsuse, läbipaistvuse ja vastastikuse usalduse põhimõtetel ning see peaks viima liikmesriikide varjupaiga- ja sisserändepoliitika kooskõlastatud ja koordineeritud lähenemiseni.
Ettepaneku kohaselt peab iga liikmesriik edastama teistele liikmesriikidele ja komisjonile kõikide nende riigisiseste meetmete tekstid, mida ta kavatseb võtta varjupaiga- ja sisserändepoliitikas, kui need võivad mõjutada mõnda liikmesriiki või Euroopa Liitu tervikuna.
Kõigi nende tekstide kokkuvõte tuleb edastada mõnes muus ühenduse ametlikus keeles kui asjaomase liikmesriigi riigikeel, kusjuures saadikute arvates peaks see olema " mõnes teises kõige sagedamini kasutatavas ühenduse ametlikus keeles ".
Komisjoniliikmed soovivad seejuures, et liikmesriigid oleksid kohustatud edastama ka meetmed, mida nad on juba võtnud ning nad täpsustavad, et kõik õigusaktid tuleb edastada hiljemalt siis, kui need vastu võetakse või viivitamatult pärast vastuvõtmist.
Seaduslikku sisserännet ja võitlust ebaseadusliku sisserände vastu käsitlevad meetmed, millel võib olla märkimisväärne mõju teistele liikmesriikidele, tuleb edastada hiljemalt nende vastuvõtmiseks esitamise hetkel.
Kõik liikmesriigid ja/või komisjon võivad samuti küsida teavet meetmete kohta, mida mõni teine liikmesriik eelnevalt ei edastanud, kui nad leiavad, et need meetmed võivad mõjutada nende oma rändevooge või Euroopa Liitu üldiselt.
Saadikud soovivad ka, et vastastikuse teabemenetluse kehtestamise hetkel annaksid liikmesriigid teavet, mis käsitleb nende riigisiseste õigusaktide hetkeseisu, et luua baasandmete pank.
Eelnõu kohaselt toimub teabe edastamine turvalise veebipõhise arvutivõrgu kaudu, mida haldab komisjon, kes tagab selle konfidentsiaalsuse.
Saadikud soovivad aga, et ka üldsusel ning Euroopa Parlamendil oleks sellele andmebaasile juurdepääs.
Saadikud usuvad samuti, et teabevahetussüsteem peaks lisaks halduslikule tasandile (meetmetest teavitamine) sisaldama ka poliitilist etappi, st poliitilised asutused peaksid algatama nimetatud valdkondades korrapäraseid arutelusid Euroopa tasandil.
Raportöör leiab nimelt, et poliitiline kooskõlastatus Euroopa Liidu tasandil on nendes valdkondades väga tähtis ja seda tuleb parandada näiteks korrapäraste diskussioonide ja poliitiliste juhtide arutelude abil.
Samuti peaks iga liikmesriik esitama kaks korda aastas aruande, milles selgitatakse ja analüüsitakse viimaseid liikmesriigi tasandil võetud meetmeid ja nende tõenäolist mõju Euroopa Liidu tasandil.
Sisserändajate lõimimine
Stavros LAMBRINIDIS e (PSE, EL) raportis märgitakse, et Euroopa Liidus on rohkem kui 40 miljonit sisserännanut, keda on võimalik käsitada ELi 26. liikmesriigina ning et ELi mure ja jõupingutused selle elanikkonna integreerimisel peaksid olema samaväärsed ELi kohustusega integreerida läbirääkijariigid.
Saadikud tervitavad komisjoni ettepanekut luua ajavahemikuks 2007–2013 Euroopa Integratsioonifond kolmandate riikide kodanikele, samas annavad nad omapoolseid soovitusi fondi haldamiseks.
Komisjoniliikmed tervitavad ka komisjoni ettepanekut, mille eesmärgiks on edendada iga-aastast integratsioonifoorumit ning nad on seisukohal, et integratsioonifoorumis peaksid osalema kõikide integratsiooniga tegelevate asutuste esindajad – nii kohalikest, piirkondlikest, riiklikest kui ka ELi asutustest – ning ka sisserändajad ise.
Samuti toetavad saadikud liikmesriikide integratsioonipoliitika ja sisserändajate osalustaseme uurimist ja kaardistamist.
Raportis kutsutakse komisjoni üles looma alalise kontaktrühma sisserändajate esindajatest, ekspertidest, valitsusvälistest organisatsioonidest ja teistest, kes nõustaksid komisjoni kõikides integratsiooniga seotud poliitikavaldkondades.
Samuti peaks komisjon saadikute arvates looma liikmesriikide integratsiooniprogrammide hindamiseks ranged seiremehhanismid, kasutades selleks muu hulgas sõltumatuid eksperte, ning võtma kasutusele täpse ja praktilise rände- ja integratsiooniaruande, mida avaldataks kaks korda aastas ning mis:
keskendub täpsetele näitajatele, mis mõõdavad liikmesriigi tulemusi integratsiooni ühiste aluspõhimõtete järgimisel;
kohustab liikmesriike esitama täpseid ja täielikke andmeid;
selliste andmete puudumisel tuleks välja töötada alternatiivsed andmete kogumise vahendid, mis ühtivad aruande näitajatega;
suurendab riiklike kontaktpunktide rolli ja nende koostööd sõltumatute ekspertidega;
järgib eeskujudena ÜRO arenguprogrammi inimarengu aruannet ja Euroopa kaasatusindeksit;
avaldatakse ELi integratsiooniministrite aastakoosolekul.
Lõpetuseks kutsutakse liikmesriike üles looma läbipaistva, inimliku, kiire ja mõistliku menetluse pikaajalise elaniku staatuse andmiseks, perekondade taasühinemiseks ning selleks, et naturaliseerida pikaajalistest elanikest sisserändajad ja nende lapsed, võttes eriti arvesse asjaolu, et paljud neist lastest on sündinud liikmesriigi territooriumil.
Suulised küsimused:
Martin SCHULZ (PSE, DE) ja Martine ROURE (PSE, FR) esitavad komisjonile suulise küsimuse, milles nenditakse, et Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni hinnangute kohaselt on Euroopas umbes 3 miljonit ebaseaduslikku sisserändajat ning et ebaseadusliku sisserände osas on vaja strateegilist lähenemist.
Saadikud esitavad komisjonile mitmed küsimused, mis on rühmitatud kolme teema alla: arengukoostöö ja kaubandus; seaduslik sisseränne ja võitlus ebaseadusliku sisserändega; piirikontroll.
Ewa KLAMT (EPP-ED, DE) ütleb oma suulises küsimuses, et ebaseadusliku sisserände Euroopa tegevuskava peaks hõlmama nelja aspekti: päritoluriikide arengut ja partnerlust nende riikidega; välispiiride kindlustamist ning võitlust inimkaubandusega; jõulist tagasisaatmispoliitikat; ümberasujate integratsiooni vastuvõtvasse ühiskonda.
Ümberasujate integratsiooni osas soovib ta komisjonilt teada saada milliseid meetmeid võetakse praegu ELi tasandil, et luua koordineeritum ümberasujate integratsioonipoliitika ning milliseid edasisi samme kavatseb komisjon astuda selles valdkonnas.
Samuti küsib Klamt komisjonilt, milliseid samme too astub ümberasujate vastuvõtvasse ühiskonda eduka integratsiooni peamiste takistuste määratlemiseks, ning kas komisjon määratleb ja levitab selles valdkonnas parimaid tavasid üksikutes liikmesriikides.
Suulise küsimuse esitavad ka Roheliste fraktsioon ning liberaalide fraktsioon.
Vastastikune teabemenetlus varjupaiga ja sisserände valdkondades
Patrick GAUBERT (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0186/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 05.07.2006
Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011)
Stavros LAMBRINIDIS (PSE, EL)
Dokument: A6-0190/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 05.07.2006
Suuline küsimus - Euroopa Liidu sisserändepoliitika
Martin SCHULZ (PSE, DE), Martine ROURE (PSE, FR)
Dokument: O-0061/2006 - B6-0311/2006
Arutelu: 05.07.2006
Suuline küsimus - ELi sisserändepoliitika
Ewa KLAMT (EPP-ED, DE)
Dokument: O-0064/2006 - B6-0313/2006
Arutelu: 05.07.2006 P. Gauberti raport S. Lambrinidise raport Suuline küsimus Suuline küsimus
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0186 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0190 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT OQ O-2006-0061 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT OQ O-2006-0064 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Transport
Lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele
2006-06-29 - 10:24
Keskkonnakomisjonis vastu võetud Caroline LUCASe (Verts/ALE, UK) raportis tervitavad saadikud komisjoni seisukohta, et lennunduse kliimale avaldatavate mõjudega tegelemisel on vaja rakendada põhjalikku meetmete komplekti, mis sisaldab õiguslikke, majanduslikke, tehnilisi ja töökorralduslikke vahendeid ning et kohaldada tuleb põhimõtet, et saastaja maksab, võttes seejuures arvesse kõik kulud.
Saadikud teevad ettepanekuid, kuidas kaasata lennundus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi.
Keskkonnakomisjoni liikmed rõhutavad raportis, et valitud poliitikavahendite üldeesmärk peab olema vähendada lennunduse mõju kliimamuutustele nii, et tagatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste võimalikult suur vähendamine ja samas minimaalne konkurentsi moonutamine Euroopas asuvate lennuettevõtjate ja ELi-väliste lennuettevõtjate vahel.
Samuti tuleb tagada ebaausa konkurentsi vähenemine lennutranspordi sektori ja muude transpordisektorite vahel ELis, sest praegused maksuvabastused õhutranspordile ja muu ebavõrdsus tingivad väga ebavõrdse konkurentsi lennundussektori ja muude transpordisektorite vahel.
Saadikud toetavad seega komisjoni kavatsust taotleda lennukikütuse maksustamist ja nõuavad tungivalt, et komisjon alustaks sellega koheselt, nõudes kõigi siseriiklike ja ELi-siseste lendude maksustamist (võimalusega vabastada sellest kõik lennuettevõtjad nendel marsruutidel, millel tegutsevad ELi-välised lennuettevõtjad).
Saadikud soovivad samuti, et komisjon pakuks välja korra samalaadi maksude ülemaailmseks sisseviimiseks.
Maksude juurutamine oleks nende arvates samm kulude täieliku arvessevõtmise suunas.
Mis puudutab lennunduse kaasamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi , siis saadikud rõhutavad, et mis tahes heitkogustega kauplemise süsteemi keskkonnaalane tulemuslikkus sõltub selle piisavalt laiast geograafilisest ulatusest, rangest piiritlemisest, algse jaotuse täielikust kontrollimisest, jaotuse juures arvesse võetud tehnilisest tasemest ja varajastest meetmetest ning täieliku kliimamõjuga tegelemisest.
Ehkki saadikud jagavad komisjoni arvamust, et lennunduse kaasamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi on kõige kohasem teguviis, usuvad nad, et vähemalt esialgu peaks sellele katseetapina eelnema eraldi süsteem ajavahemikuks 2008–2012.
Komisjoniliikmed põhjendavad seda sellega, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis ja Kyoto protokollis puuduvad rahvusvahelise lennunduse heitkoguste suhtes siduvad kohustused ja seetõttu ei saaks lennundussektor heitkoguseid tegelikkuses kauplemissüsteemi müüa.
Nende arvates lihtsustaks eraldiseisev süsteem arvepidamist lennundussektoris.
Saadikud leiavad samuti, et kui lennuettevõtjatel võimaldatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemist heitkoguseid osta, siis peab see võimalus olema rangelt piiratud.
Lisaks CO2 heitmetele tuleks komisjoniliikmete arvates tegeleda ka muu reostusega, nt õhu- ja mürasaastega ning komisjoni kutsutakse üles esitama vastavad ettepanekud.
Caroline LUCAS (Verts/ALE, UK)
Dokument: A6-0201/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 04.07.2006 C. Lucase raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0201 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Transport
Uued reeglid tsiviillennunduses
2006-06-29 - 10:24
Transpordikomisjonis kiideti heaks Ulrich STOCKMANNi (PSE, DE) raport, mis käsitleb ühtlustatud tehnilisi reegleid tsiviillennunduses.
Uued sätted puudutavad muuhulgas töö- ja lennuaja piiranguid ja puhkeaega, mõõteriistu ja seadmeid, side- ja navigatsiooniseadmeid, lennukite hooldust ning ohtlike kaupade vedu lennutranspordiga.
Raportöör leidis, et ettepanekuga " luuakse paljudes valdkondades kogu ühenduses kehtiv ühtne, kõrge ja hädavajalik ohutustase, mida mõnedes Euroopa Liidu liikmesriikides praegu ikka veel ei ole.
Käesolev õigusloomeprotsess, eelkõige perioodidel, mil lennud toimuvad väga tihedalt, on väga tähtis, ning seda pole võimalik enam edasi lükata. "
Määruse eelnõu üks olulisemaid punkte on lennu- ja tööaja piirangud ning puhkeaja nõuded.
Maksimaalne tööaeg päevas on eelnõu kohaselt 13 tundi, ent seda saab ühe tunni võrra pikendada.
Kui tööaeg algab öösel (22.00 ja 04.59 vahel), siis on selle maksimaalseks pikkuseks 11 tundi ja 45 minutit.
Minimaalne puhkeaeg "kodus" on vähemalt sama pikk kui eelnev tööaeg või vähemalt 12 tundi.
Mujal on minimaalne puhkeaeg vähemalt 10 tundi.
Komisjoniliikmed tahavad, et hiljemalt kahe aasta jooksul pärast määruse jõustumist koostaks Euroopa Lennundusohutusamet nende sätete teadusliku ning meditsiinilise hinnangu.
Komisjon peab vajaduse korral viivitamatult esitama ettepanekud lennu- ja tööaja piirangute ning puhkeajaga seotud tehniliste sätete muutmiseks.
Saadikud sätestavad ka, et mitte mingil tingimusel ei tohi määruse jõustumine õigustada liikmesriikides kehtiva ohutuskaitse taseme vähendamist ega põhjustada lennuohutusnõuete vähenemist liikmesriikides.
Seega, kui teatud liikmesriikides on õigusaktide või kollektiivlepingute raames kehtestatud paremad ohutusnõuded, siis jäävad need kehtima.
Eelnõus käsitletakse ka öiste kiirveoteenuse pakkujate erilist olukorda.
Saadikud nendivad, et tööaja graafikute süsteemide tõrked võivad mõjuda negatiivselt selliste ettevõtlusmudelite ohutustasemele, sest sealne tööaja graafiku süsteem põhineb personali harjutamisel öiste teenistusaegadega, piirates päevaste ja öiste vahetuste vaheldumiste arvu.
Seetõttu paluvad saadikud komisjonil viia läbi hindamine selles sektoris ja teha selle alusel ettepanekud lennu- ja tööaja piirangutega seotud sätete muutmiseks, et võtta arvesse neid konkreetseid ettevõtlusmudeleid.
Lisaks leiavad saadikud, et salongipersonali väljaõpe tuleks ühtlustada, et tagada ühtsed ja kõrged Euroopa standardid ning diplomite vastastikune tunnustamine kogu ühenduses.
Ka tuleks nende arvates täiendavalt vaadelda salongipersonali litsentsimist, eesmärgiga luua Euroopa tööturg salongipersonali jaoks.
Ulrich STOCKMANN (PSE, DE)
Dokument: A6-0212/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 04.07.2006 U. Stockmanni raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0212 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
