A6-0066/2008
5.3.2008
*
RAPORT
Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta
(KOM(2007)0466 – C6‑0303/2007 – 2007/0167(CNS))
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
Raportöör:
Luciana Sbarbati
PE 400.300v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes märgistatakse muudetud tekst paksus kaldkirjas .
Kui Euroopa Parlament soovib muutmisakti puhul muuta olemasolevat sätet, mida komisjoni ettepanekus ei muudeta, märgistatakse muutmata jäävad tekstiosad paksus kirjas .
Välja jäetav tekstiosa tähistatakse sümboliga [...].
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või väljajätmised mõnes keeleversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul on vaja vastavate osakondade nõusolekut.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................23
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS ESITATUD ÕIGUSLIKU ALUSE KOHTA......................26
MENETLUS..............................................................................................................................32
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta
( KOM(2007)0466 – C6‑0303/2007 – 2007/0167(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2007)0466 ),
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 66, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6‑0303/2007 ),
– võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;
– võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35;
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A6‑0066/2008 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Pealkiri
Ettepanek:
Ettepanek:
NÕUKOGU OTSUS
NÕUKOGU OTSUS
Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta
Euroopa rände- ja varjupaigavõrgustiku loomise kohta
Selgitus
Euroopa võrgustiku töö on koguda ja vahetada teavet sisserände ja varjupaiga kohta ja see peaks võrgustiku akronüümis (ERVV) kajastuma.
Käesoleva muudatusettepanekuga püütakse asendada nimetus „Euroopa rändevõrgustik” nimetusega „Euroopa rände- ja varjupaigavõrgustik” ja akronüüm „ERV” akronüümiga „ERVV” kogu ettepaneku ulatuses (kusjuures erandiks on põhjendused 1–5, mis viitavad siiani kasutatavale nimetusele).
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 6
(6) ERV peaks hoiduma rände- ja varjupaigaalase teabe kogumise ja vahetamisega tegelevate olemasolevate ühenduse instrumentide või struktuuride töö kordamisest ning peaks nende kõrval pakkuma lisaväärtust eelkõige oma eritunnuste kaudu, milleks on ülesannete suur mitmekesisus, keskendumine analüüsile, sidemed akadeemiliste ringkondadega ja töö tulemuste kättesaadavus laiemale üldsusele.
(6) ERVV peaks hoiduma rände- ja varjupaigaalase teabe kogumise ja vahetamisega tegelevate olemasolevate ühenduse instrumentide või struktuuride töö kordamisest ning peaks nende kõrval pakkuma lisaväärtust eelkõige oma eritunnuste kaudu, milleks on erapooletus, ülesannete suur mitmekesisus, keskendumine analüüsile, sidemed akadeemiliste ringkondadega, valitsusväliste ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning valitsusasutustega ja töö tulemuste kättesaadavus laiemale üldsusele.
(kui lühendit „ERVV“ puudutav muudatusettepanek vastu võetakse, kehtib see kogu teksti ulatuses, välja arvatud põhjendused 1–5)
Selgitus
Euroopa võrgustiku töö on koguda ja vahetada teavet sisserände ja varjupaiga kohta ja see peaks kajastuma võrgustiku akronüümis (ERVV).
Käesoleva muudatusettepanekuga püütakse asendada nimetus „Euroopa rändevõrgustik” nimetusega „Euroopa rände- ja varjupaigavõrgustik” ja akronüüm ERV akronüümiga ERVV kogu ettepaneku ulatuses (kusjuures erandiks on põhjendused 1–5, mis viitavad siiani kasutatavale nimetusele).
ERVV-l peab olema võimalik tugineda oma töös riigiasutustelt, ülikoolidelt, uurimiskeskustelt, valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud teabele.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 6 a (uus)
( 6 a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat, ¹ moodustab teiste kehtivate õigusaktide ja struktuuride seas olulise võrdlusraamistiku Euroopa rändevõrgustiku toimimise jaoks.
Samuti tuleks tähelepanu pöörata CIREFI 2 väärtuslikule tööle ja nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsusele 2005/267/EÜ, millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk³ (ICOnet).
______________________
1.
ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.
2.
Nõukogu 30. novembri 1994. aasta järelduste (EÜT C 274, 19.9.1996, lk 50) kohaselt asutatud piiriületus- ja sisserändealase teabe, arutelude ja teabevahetuse keskus (CIREFI)
3.
ELT L 83, 1.4.2005, lk 48.
Selgitus
Tegemist on nõukogu ettepanekuga, mis võib Euroopa Parlamendile vastuvõetav olla.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 8
(8) Selleks et tagada riiklike kontaktpunktide vajalikud teadmised ja kogemused mitmetahuliste rände- ja varjupaigaküsimustega tegelemiseks, peavad kontaktpunktide koosseisu kuuluma vähemalt kolm eksperti, kellel on individuaalne või ühine pädevus poliitikakujunduse, õiguse, teadusuuringute ja statistika valdkonnas.
Nimetatud eksperdid võivad olla liikmesriigi valitsusasutuste või mis tahes muude organisatsioonide töötajad.
(8) Selleks et tagada riiklike kontaktpunktide vajalikud teadmised ja kogemused mitmetahuliste rände- ja varjupaigaküsimustega tegelemiseks, peavad kontaktpunktide koosseisu kuuluma vähemalt kolm erineva taustaga (valitsusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja ülikoolid) eksperti, kellel on individuaalne või ühine pädevus poliitikakujunduse, õiguse, teadusuuringute ja statistika valdkonnas.
Nimetatud eksperdid võivad olla liikmesriigi valitsusasutuste , valitsusväliste organisatsioonide, ülikoolide või uurimiskeskuste töötajad.
Igal riiklikul kontaktpunktil peaksid samuti tervikuna olema piisavad eriteadmised infotehnoloogiast, koostöökavade koostamisest ja võrgustike loomisest teiste riiklike organisatsioonide ja üksustega ning koostöö tegemisest mitmekeelses keskkonnas Euroopa tasandil.
Selgitus
ERVV-l peab olema võimalik tugineda oma töös riigiasutustelt, ülikoolidelt, teaduskeskustelt, valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud teabele.
Lisatud on nõukoguga kooskõlastatud tekst, kuna see võib olla Euroopa Parlamendile vastuvõetav.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 9
(9) Iga riiklik kontaktpunkt peaks kõikide asjaomaste sidusrühmade arvamusega arvestamiseks looma riikliku rändevõrgustiku, milles osaleksid rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevad organisatsioonid ja üksikisikud , aga ka näiteks ülikoolid, teadusasutused ja teadlased, valitsusasutused ja valitsusvälised organisatsioonid ning rahvusvahelised organisatsioonid .
(9) Iga riiklik kontaktpunkt peaks kõikide asjaomaste sidusrühmade arvamusega arvestamiseks looma riikliku rändevõrgustiku, milles osaleksid rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevad organisatsioonid ja üksikisikud .
Võrgustikult saadava rännet ja varjupaigaküsimusi puudutava teabe usaldusväärsuse ja võrreldavuse tagamiseks peavad riiklikud kontaktpunktid kaasama näiteks ülikoolide, teadusasutuste, teadlaste, valitsusasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ning rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid.
Selgitus
ERVV-l peab olema võimalik tugineda oma töös riigiasutustelt, ülikoolidelt, teaduskeskustelt, valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud teabele.
Ühtlasi peaks tekstis olema selgelt esile toodud osaliste kuulumine erinevatesse organisatsioonidesse.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 12
(12) ERV peaks oma eesmärkide saavutamiseks olema võimeline sõlmima vajadusel koostöösuhteid teiste rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate üksustega.
Selliste suhete sõlmimisel tuleks tähelepanu pöörata eelkõige hea koostöö tagamisele üksustega, mis asuvad Taanis, Norras, Islandil, Šveitsis, kandidaatriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides ja Venemaal.
(12) ERV peaks oma eesmärkide saavutamiseks olema võimeline sõlmima vajadusel koostöösuhteid teiste rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate üksustega.
Selliste suhete sõlmimisel tuleks tähelepanu pöörata eelkõige hea koostöö tagamisele üksustega, mis asuvad Taanis, Norras, Islandil, Šveitsis, kandidaatriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides ja Venemaal , samuti rahvusvaheliste, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonide, ülikoolide ja teadusasutustega ning varjupaigataotlejate ja rändajate päritolu- ja transiidiriikidega .
Selgitus
ERVV-l peab olema võimalik tugineda oma töös riigiasutustelt, ülikoolidelt, teaduskeskustelt, valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud teabele.
Lisaks tuleb luua teabevahetus konkreetsete ERVV pädevusvaldkonna jaoks oluliste riikidega.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 14
(14) ERV teabevahetussüsteemi kontekstis tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.
(14) ERV teabevahetussüsteemi kontekstis tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, 1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.
1 EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
Selgitus
Kooskõlas määrusega 1049/2001 tuleb tagada juurdepääs ERVV dokumentidele ning ERVV andmed, teave, aruanded ja hinnangud tuleb teha avalikkusele kättesaadavaks ja neid tuleb levitada võimalikult laialdaselt.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 14 a (uus)
( 14 a) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning otsus ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
Selgitus
Lisatud on nõukoguga kooskõlastatud tekst, kuna see võib olla Euroopa Parlamendile vastuvõetav.
Tähelepanu juhitakse asjaolule, et ühinemismenetluse tähtaeg ei ole veel möödunud.
Ühinemismenetluse tähtaegse lõpuleviimise korral muudetakse käesolevat põhjendust vastavalt.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 14 b (uus)
(14 b) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning otsus ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
Selgitus
Lisatud on nõukoguga kooskõlastatud tekst, kuna see võib olla Euroopa Parlamendile vastuvõetav.
Tähelepanu juhitakse asjaolule, et ühinemismenetluse tähtaeg ei ole veel möödunud.
Ühinemismenetluse tähtaegse lõpuleviimise korral muudetakse käesolevat põhjendust vastavalt.
Muudatusettepanek
10
Artikli 1 teine lõik
ERV eesmärk on rahuldada ühenduse institutsioonide, liikmesriikide ametiasutuste ja institutsioonide ning laiema üldsuse vajadus rände ja varjupaiga valdkonna teabe järele ajakohase, objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava rände- ja varjupaigaalase teabe esitamise kaudu, eesmärgiga toetada Euroopa Liidu poliitikakujundust ja otsuste tegemist kõnealuses valdkonnas.
ERV eesmärk on rahuldada ühenduse institutsioonide, liikmesriikide ametiasutuste ja institutsioonide ning laiema üldsuse , samuti kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vajadus rände ja varjupaiga valdkonna kõiki aspekte puudutava teabe järele ajakohase, objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava teabe esitamise kaudu rände, varjupaiga ja integratsiooni kohta , sealhulgas üksikasjalik statistika, mis toob esile ühenduse õigusloome mõju , eesmärgiga toetada Euroopa Liidu poliitikakujundust ja otsuste tegemist kõnealuses valdkonnas.
Selgitus
ERVV kogutud teave on oluline kõikidele ELis ja väljaspool ELi.
Muudatusettepanek
11
Artikli 2 punkt a
(a) ajakohaste andmete ja ajakohase teabe kogumine mitmetest allikatest, sealhulgas teadusasutustelt, ning andmete ja teabe vahetamine;
(a) ajakohaste ja usaldusväärsete andmete ja teabe kogumine mitmetest allikatest, sealhulgas teadusasutustelt ja valitsusvälistelt organisatsioonidelt , ning andmete ja teabe vahetamine;
Selgitus
ERVV pädevusvaldkonda tuleks laiendada nii, et see hõlmaks Euroopa õigusaktide ja poliitika analüüsimist ja võrdlemist ning Euroopa ja rahvusvaheliste eeskirjade rakendamist riigi tasandil, samuti soovituste ja järelduste koostamist.
ERVV peaks tegema koostööd kõikide kaasatud ja huvitatud isikutega ning levitama teavet.
Et tagada andmete võrreldavust Euroopa tasandil, peaks ERVV olema suuteline osalema ühiste näitajate ja kriteeriumide järkjärgulises kasutuselevõtus.
Muudatusettepanek
12
Artikli 2 punkt b
b) punktis a osutatud andmete ja teabe analüüsimine ning tulemuste esitamine kergesti ligipääsetavas formaadis;
b) punktis a osutatud andmete ja teabe analüüsimine ning tulemuste esitamine kergesti ligipääsetavas , arusaadavas ja võrreldavas formaadis;
Selgitus
ERVV pädevusvaldkonda tuleks laiendada nii, et see hõlmaks Euroopa õigusaktide ja poliitika analüüsimist ja võrdlemist ning Euroopa ja rahvusvaheliste eeskirjade rakendamist riigi tasandil, samuti soovituste ja järelduste koostamist.
ERVV peaks tegema koostööd kõikide kaasatud ja huvitatud isikutega ning levitama teavet.
Et tagada andmete võrreldavust Euroopa tasandil, peaks ERVV olema suuteline osalema ühiste näitajate ja kriteeriumide järkjärgulises kasutuselevõtus.
Muudatusettepanek
13
Artikli 2 punkt c
c) andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse parandamise ühenduse tasandi meetodite väljatöötamine selliste näitajate ja kriteeriumide kehtestamise kaudu, mis aitavad parandada teabe kvaliteeti ja arendada ühenduse rändestatistika alast tegevust;
c) andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse parandamise ühenduse tasandi meetodite väljatöötamine selliste näitajate ja kriteeriumide kehtestamise kaudu, mis aitavad parandada teabe kvaliteeti ja arendada ühenduse rändestatistika ja varjupaiga alast tegevust (näiteks andmed ja statistika seaduslike ja ebaseaduslike sisserändajate arvu, tagasisaatmiste, rahuldatud ja tagasilükatud varjupaigataotluste ning päritoluriikide kohta), et koostöös teiste pädevate Euroopa asutustega saavutada nende näitajate ja kriteeriumide ühtlustamine Euroopa tasandil ;
Muudatusettepanek
14
Artikli 2 punkt d
d) korrapäraste aruannete avaldamine ühenduse ja liikmesriikide rände- ja varjupaigaalase olukorra kohta;
d) korrapäraste aruannete koostamine ning avaldamine ühenduse ja liikmesriikide rände- ja varjupaigaalase olukorra kohta;
Selgitus
ERVV pädevusvaldkonda tuleks laiendada nii, et see hõlmaks Euroopa õigusaktide ja poliitika analüüsimist ja võrdlemist ning Euroopa ja rahvusvaheliste eeskirjade rakendamist riigi tasandil, samuti soovituste ja järelduste koostamist.
ERVV peaks tegema koostööd kõikide kaasatud ja huvitatud isikutega ning levitama teavet.
Et tagada andmete võrreldavust Euroopa tasandil, peaks ERVV olema suuteline osalema ühiste näitajate ja kriteeriumide järkjärgulises kasutuselevõtus.
Muudatusettepanek
15
Artikli 2 punkt d a (uus)
d a) Euroopa Liidu ja liikmesriikide rände ning varjupaiga valdkonna õigusaktide ja muu asjakohase teabe (piirmäärad, seadustamine, pagulasseisundi taotlemiseks vajalikud tingimused, vastavad tavad, kohtupraktika jne) kogumine ja avaldamine.
Teabevahetus liikmesriikide tööturgude erinevate vajaduste asjus võib aidata edendada majanduslikel põhjustel rändajate küsimuse haldamist liidu ühtse lähenemisviisi raames;
Selgitus
On oluline, et ERV saaks oma töös tugineda teabele, mida edastavad liikmesriigid (kellel on kohustus teha otsuseid vastuvõetavate majanduslikel põhjustel rändajate arvu kohta), pidades silmas osalemist Euroopa Liidu vastavasuunalise poliitika arendamisel.
Muudatusettepanek
16
Artikli 2 punkt d b (uus)
d b) komisjoni, Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel analüüside, hinnangute, soovituste ja järelduste koostamine rännet ning varjupaika käsitlevate Euroopa direktiivide rakendamise kohta liikmesriikides ja riiklike eeskirjade vastavuse kohta Euroopa ning rahvusvahelistele eeskirjadele, eesmärgiga abistada ja toetada neid oma ülesannete täitmisel;
Selgitus
ERVV pädevusvaldkonda tuleks laiendada nii, et see hõlmaks Euroopa õigusaktide ja poliitika analüüsimist ja võrdlemist ning Euroopa ja rahvusvaheliste eeskirjade rakendamist riigi tasandil, samuti soovituste ja järelduste koostamist.
ERVV peaks tegema koostööd kõikide kaasatud ja huvitatud isikutega ning levitama teavet.
Et tagada andmete võrreldavust Euroopa tasandil, peaks ERVV olema suuteline osalema ühiste näitajate ja kriteeriumide järkjärgulises kasutuselevõtus.
Muudatusettepanek
17
Artikli 2 punkt f
f) ERV olemasolu alase teadlikkuse arendamine kogutavale teabele juurdepääsu võimaldamise ja töö tulemuste levitamise kaudu;
f) ERV olemasolu alase teadlikkuse arendamine kogutavale teabele juurdepääsu võimaldamise ja töö tulemuste levitamise kaudu nii ulatuslikult kui võimalik ;
Selgitus
ERVV pädevusvaldkonda tuleks laiendada nii, et see hõlmaks Euroopa õigusaktide ja poliitika analüüsimist ja võrdlemist ning Euroopa ja rahvusvaheliste eeskirjade rakendamist riigi tasandil, samuti soovituste ja järelduste koostamist.
ERVV peaks tegema koostööd kõikide kaasatud ja huvitatud isikutega ning levitama teavet.
Et tagada andmete võrreldavust Euroopa tasandil, peaks ERVV olema suuteline osalema ühiste näitajate ja kriteeriumide järkjärgulises kasutuselevõtus.
Muudatusettepanek
18
Artikli 2 punkt g
g) teabe kooskõlastamine ja koostöö tegemine teiste asjaomaste Euroopa ja rahvusvahelise tasandi asutustega.
g) teabe kooskõlastamine ja koostöö tegemine teiste asjaomaste riiklike, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi valitsus- ja valitsusväliste asutustega.
Selgitus
ERVV pädevusvaldkonda tuleks laiendada nii, et see hõlmaks Euroopa õigusaktide ja poliitika analüüsimist ja võrdlemist ning Euroopa ja rahvusvaheliste eeskirjade rakendamist riigi tasandil, samuti soovituste ja järelduste koostamist.
ERVV peaks tegema koostööd kõikide kaasatud ja huvitatud isikutega ning levitama teavet.
Et tagada andmete võrreldavust Euroopa tasandil, peaks ERVV olema suuteline osalema ühiste näitajate ja kriteeriumide järkjärgulises kasutuselevõtus.
Muudatusettepanek
19
Artikli 2 lõige 1 a (uus)
ERV tagab, et tema tegevus on järjepidev ja kooskõlas asjaomaste ühenduse vahendite ja struktuuridega rände ja varjupaiga valdkonnas.
Selgitus
ERVV pädevusvaldkonda tuleks laiendada nii, et see hõlmaks Euroopa õigusaktide ja poliitika analüüsimist ja võrdlemist ning Euroopa ja rahvusvaheliste eeskirjade rakendamist riigi tasandil, samuti soovituste ja järelduste koostamist.
ERVV peaks tegema koostööd kõikide kaasatud ja huvitatud isikutega ning levitama teavet.
Et tagada andmete võrreldavust Euroopa tasandil, peaks ERVV olema suuteline osalema ühiste näitajate ja kriteeriumide järkjärgulises kasutuselevõtus.
Muudatusettepanek
20
Artikli 4 lõike 2 punkt a
a) osaleb ERV iga-aastase tegevuskava koostamisel eesistuja esitatud kavandi alusel ;
a) eesistuja esitatud kavandi alusel aitab kaasa ERV iga-aastase tegevuskava koostamisele ja kinnitab selle , kaasa arvatud iga riikliku kontaktpunkti miinimum- ja maksimumeelarve soovituslik summa, mis tagab, et võrgustiku nõuetekohasest toimimisest tulenevad põhikulud on kaetud kooskõlas artikliga 5 ;
Selgitus
Lisatud on nõukoguga kooskõlastatud läbivaadatud tekst, mis käsitleb juhtorgani pädevust, kuna see võib olla Euroopa Parlamendile vastuvõetav.
Muudatusettepanek
21
Artikli 4 lõike 2 punkt d
d) teeb kindlaks, milline strateegilise koostöö vorm on kõige asjakohasem suhetes teiste rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate üksustega ning kiidab vajadusel heaks sellise koostöö tegemiseks vajaliku halduskorra, nagu on osutatud artiklis 10;
d) teeb kindlaks, milline strateegilise koostöö vorm on kõige asjakohasem suhetes teiste rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate riiklike, Euroopa ning rahvusvaheliste valitsus- ja valitsusväliste üksustega ning kiidab vajadusel heaks sellise koostöö tegemiseks vajaliku halduskorra, nagu on osutatud artiklis 10;
Selgitus
ERVV peab olema suuteline tegema koostööd võimalikult paljude riiklike, Euroopa ning rahvusvaheliste valitsus- ja valitsusväliste üksustega.
Muudatusettepanek
22
Artikli 5 lõige 1
1.
Iga liikmesriik määrab üksuse, mis täidab riikliku kontaktpunkti ülesandeid.
1.
Iga liikmesriik määrab erapooletu üksuse, mis täidab riikliku kontaktpunkti ülesandeid.
Et ERV tööd lihtsustada ja tagada tema eesmärkide saavutamine, võtavad liikmesriigid vajaduse korral arvesse vajadust kooskõlastamise järele oma juhtorganisse kuuluva esindaja ning oma riikliku kontaktpunkti vahel.
Riikliku kontaktpunkti koosseisu kuuluvad vähemalt kolm eksperti.
Üks ekspert, kes on ühtlasi riikliku kontaktpunkti koordinaator, on liikmesriigi määratud üksuse ametnik või töötaja.
Ülejäänud eksperdid võivad olla kõnealuse üksuse või teiste asjaomases liikmesriigis asuvate avalik-õiguslike või eraõiguslike riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmed.
Riikliku kontaktpunkti koosseisu kuuluvad vähemalt kolm erineva taustaga (valitsusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja ülikoolid) eksperti.
Üks ekspert, kes on ühtlasi riikliku kontaktpunkti koordinaator, on liikmesriigi määratud üksuse ametnik või töötaja.
Riiklikud kontaktpunktid lähtuvad kõigis oma pädevusvaldkondades erapooletuse ja objektiivsuse põhimõtetest.
Selgitus
Riiklikku kontaktpunkti peavad kuuluma erineva taustaga eksperdid ning tööd tuleb riikliku kontaktpunkti ja juhtorganisse kuuluva esindaja vahel kooskõlastada.
Muudatusettepanek
23
Artikli 5 lõike 2 punkt a
a) rände ja varjupaiga valdkonnaga seotud teadmised ja kogemused, mis hõlmavad ka kõnealuse valdkonna poliitikakujundust, õigust, teadusuuringuid ja statistikat;
a) rände ja varjupaiga valdkonnaga seotud laialdased teadmised ja kogemused, mis hõlmavad ka kõnealuse valdkonna poliitikakujundust, õigust, teadusuuringuid ja statistikat;
Selgitus
Riiklikku kontaktpunkti peavad kuuluma erineva taustaga eksperdid ning tööd tuleb riikliku kontaktpunkti ja juhtorganisse kuuluva esindaja vahel kooskõlastada.
Muudatusettepanek
24
Artikli 5 lõike 3 punkt (b)
b) riigi andmete lisamine artiklis 8 osutatud teabevahetussüsteemi;
b) riigi andmete , analüüside ja hinnangute lisamine artiklis 8 osutatud teabevahetussüsteemi;
Selgitus
Lisaks andmete kogumisele peavad kontaktpunktid olema suutelised koostama analüüse ja hinnanguid.
Muudatusettepanek
25
Artikli 5 lõike 3 punkt c
c) suutlikkuse arendamine neile saadetud taotluste edastamiseks ja teistest riiklikest kontaktpunktidest saadud taotlustele kiireks vastamiseks;
c) suutlikkuse arendamine neile saadetud taotluste edastamiseks ja teistest riiklikest kontaktpunktidest ning samuti komisjonilt, Euroopa Parlamendilt või nõukogult saadud taotlustele kiireks vastamiseks;
Selgitus
Kontaktpunktid peavad olema suutelised vastama komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlustele.
Muudatusettepanek
26
Artikli 5 lõike 3 punkt d
d) rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevate mitmesuguste organisatsioonide ja üksikisikute osalusega ning kõiki asjaomaseid sidusrühmi esindava riikliku rändevõrgustiku loomine.
Riikliku rändevõrgustiku liikmeid võib kutsuda ERV tegevuses osalema, pidades eelkõige silmas artikleid 8 ja 9.
d) rände ja varjupaigaga seotud erinevates valdkondades tegelevate mitmesuguste riiklike ja valitsusväliste organisatsioonide , eelkõige ülikoolide, teadusasutuste ning kutseliitude ja üksikisikute osalusega ning kõiki asjaomaseid sidusrühmi esindava ja vajalikku oskusteavet pakkuda suutva riikliku rände- ja varjupaigavõrgustiku loomine.
Riikliku rände- ja varjupaigavõrgustiku liikmeid kutsutakse ERV tegevuses osalema, pidades eelkõige silmas artikleid 8 ja 9.
Selgitus
Kontaktpunktid peavad olema suutelised tegema koostööd riiklike ja valitsusväliste organisatsioonide, ülikoolide, teadusasutustega jne.
Muudatusettepanek
27
Artikli 6 lõige 3
3.
Komisjon võtab pärast juhtorgani ja riiklike kontaktpunktidega konsulteerimist ning artiklites 1 ja 2 määratletud üldise eesmärgi ja ülesannete piires vastu ERV iga-aastase tegevuskava.
Tegevuskavas täpsustatakse eesmärgid ja esmatähtsad tegevusvaldkonnad.
Komisjon jälgib iga-aastase tegevuskava täitmist ning annab juhtorganile korrapäraselt aru kava täitmise ja ERV arengu kohta.
3.
Komisjon võtab pärast riiklike kontaktpunktide ja Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ning juhtorgani kinnituse saamist olemasolevatest rahalistest vahenditest lähtudes ning artiklites 1 ja 2 määratletud üldise eesmärgi ja ülesannete piires vastu ERV iga-aastase tegevuskava.
Tegevuskavas täpsustatakse eesmärgid ja esmatähtsad tegevusvaldkonnad.
Komisjon jälgib iga-aastase tegevuskava täitmist ning annab juhtorganile korrapäraselt aru kava täitmise ja ERV arengu kohta.
Selgitus
Lisatud on nõukoguga kooskõlastatud läbivaadatud tekst, mis tagab, et juhtorganil on volitus iga-aastase kava kinnitamiseks, kuna kõnealune tekst võib olla Euroopa Parlamendile vastuvõetav, samuti viited nõukogu määrusele 1995/2006.
Muudatusettepanek
28
Artikli 7 lõige 5 a (uus)
5 a.
Lõikes 5 osutatud tegevusest, kui see ei ole kavandatud ERV iga-aastases tegevuskavas, teavitatakse õigeaegselt riiklikke kontaktpunkte.
Selgitus
Lisatud on nõukoguga kooskõlastatud tekst, kuna see võib olla Euroopa Parlamendile vastuvõetav.
Muudatusettepanek
29
Artikli 8 pealkiri
Teabevahetussüsteem
Teabe avaldamine, levitamine ja vahetamine
Selgitus
ERVV vahetatud, kogutud ja koostatud teavet tuleb võimalikult laialdaselt avaldada ja levitada ning kaasata tuleb kõik asjaomased ja huvitatud isikud.
Muudatusettepanek
30
Artikli 8 lõige 1
1.
Kooskõlas käesoleva artikliga luuakse Interneti-põhine teabevahetussüsteem , millele võimaldatakse juurdepääs spetsiaalse veebilehe kaudu.
1.
Kooskõlas käesoleva artikliga luuakse Interneti-põhine teabe avaldamise, levitamise ja vahetamise süsteem , millele võimaldatakse juurdepääs spetsiaalse veebilehe kaudu.
Selgitus
ERVV vahetatud, kogutud ja koostatud teavet tuleb võimalikult laialdaselt avaldada ja levitada ning kaasata tuleb kõik asjaomased ja huvitatud isikud.
Muudatusettepanek
31
Artikli 8 lõike 2 esimene lõik
2.
Teabevahetussüsteemi sisu harilikult avaldatakse.
2.
Teabe avaldamise, levitamise ja vahetamise süsteemi sisu harilikult avaldatakse.
Selgitus
ERVV vahetatud, kogutud ja koostatud teavet tuleb võimalikult laialdaselt avaldada ja levitada ning kaasata tuleb kõik asjaomased ja huvitatud isikud.
Muudatusettepanek
32
Artikli 8 lõike 3 punkt f
f) rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate teadlaste ja teadusasutuste kataloog.
f) rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate teadlaste ja teadusasutuste ning antud valdkonnas tegutsevate valitsusväliste, riiklike, Euroopa ja rahvusvaheliste ning valitsustevaheliste organisatsioonide kataloog.
Selgitus
ERV vahetatud, kogutud ja koostatud andmeid tuleb võimalikult laialdaselt levitada ja avaldada ning kaasata tuleb kõik asjaomased ja huvitatud isikud.
Tekst peab selgelt sätestama, et nende hulka kuuluvad ka valitsustevahelised organisatsioonid, nagu Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM).
Muudatusettepanek
33
Artikli 8 lõike 3 punkt f a (uus)
f a) Euroopa bibliograafia, mis hõlmab avaldatud ja avaldamata teadustöid, eelkõige aruandeid, brošüüre ja konverentside materjale;
Muudatusettepanek
34
Artikli 8 lõike 3 punkt f b (uus)
f b) Euroopa tegevuskava, kus loetletakse konverentsid ja peamised sündmused, mis on seotud rände ja varjupaiga kõigi aspektidega;
Muudatusettepanek
35
Artikli 8 lõike 3 punkt f c (uus)
f c) andmebaas, kuhu teadlased ja doktoriõppe üliõpilased võivad sisestada teavet oma pooleliolevate tööde ja õpingute kohta.
Muudatusettepanek
36
Artikli 9 lõige 1
1.
Iga riiklik kontaktpunkt koostab igal aastal aruande, milles kirjeldatakse asjaomase liikmesriigi rände- ja varjupaigaalast olukorda, selgitatakse kõnealuse valdkonna poliitilist arengut ja esitatakse statistilisi andmeid.
1.
Iga riiklik kontaktpunkt koostab igal aastal aruande, milles kirjeldatakse asjaomase liikmesriigi rände- ja varjupaigaalast olukorda, selgitatakse kõnealuse valdkonna õiguslikku arengut (seadused ja kohtupraktika), poliitilist arengut ja esitatakse statistilisi andmeid.
Selgitus
ERVV peab jälgima mitte ainult statistilist ja poliitilist, vaid ka õiguslikku arengut seoses rände ja varjupaigaga.
Muudatusettepanek
37
Artikli 10 lõige 1
1.
ERV teeb koostööd liikmesriikide või kolmandate riikide üksustega, sealhulgas rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.
1.
ERV teeb koostööd Euroopa Liidu tasandi ning liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsus- ja valitsusväliste üksuste, asutuste ja organisatsioonidega ning rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.
ERV eelistab Euroopa Liitu rändajate puhul suhtlemist kolmandate päritolu- ja transiidiriikidega.
Selgitus
ERV peab tegema koostööd teiste valitsus- ja valitsusväliste üksuste, asutuste ja organisatsioonidega ELi tasandil ning liikmesriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Muudatusettepanek
38
Artikli 10 lõige 1 a (uus)
1 a.
ERV koostöö varjupaigataotlejate ning rändajate päritolu- ja transiidiriikidega tagab ühise rände- ja varjupaigapoliitika järjepideva rakendamise.
Sellise koostöö eesmärk on tagada asjakohane koostöö määr naaberriikidega Euroopa naabruspoliitika tugevdamiseks.
Selgitus
ELi liikmesriigid ja kolmandad riigid, eriti naaberriigid, peavad ühiselt kujundama strateegia ja arendama päritolu-, transiidi- ja sihtriikide vahel operatiivkoostööd, et rännet selle peamistel suundadel tõhusamalt hallata.
See solidaarsusel põhinev dialoog peaks partnerluse vaimus hõlmama abinõusid eduka seadusliku rände saavutamiseks, kindlustades samas tõhusamad meetmed võitluses ebaseadusliku sisserände ja inimkaubandusega.
Muudatusettepanek
39
Artikkel 13
Komisjon esitab hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ERV arengut käsitleva aruande.
Aruandele lisatakse vajaduse korral ettepanekud käesoleva otsuse muutmiseks.
Komisjon esitab hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ERV arengut käsitleva aruande.
Aruandele lisatakse vajaduse korral ettepanekud käesoleva otsuse muutmiseks , pidades silmas Euroopa migratsiooni järelevalvekeskuse loomise võimalust .
Selgitus
Lisada tuleb säte järelevalvekeskuse võimaliku loomise kohta juhuks, kui seda kolme aasta aruande alusel soovitatavaks peetakse.
Muudatusettepanek
40
Artikli 15 lõige 1
Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008 .
Käesolevat otsust kohaldatakse alates selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast .
Selgitus
Tehniline muudatusettepanek.
Muudatusettepanek
41
Artikkel 15 a (uus)
Artikkel 15 a
Läbivaatamine
Käesolev otsus vaadatakse läbi kuue kuu jooksul pärast Lissaboni lepingu jõustumist.
SELETUSKIRI
Euroopa Parlamendiga konsulteeritakse komisjoni ettepaneku puhul võtta vastu nõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta.
Euroopa rändevõrgustik on juba olemas ja selle töö põhineb riiklikel kontaktpunktidel.
Võrgustik loodi ettevalmistavale tegevusele järgnenud katseprojekti raames.
Nõukogu otsusega, mis on praegu Euroopa Parlamendis, püütakse luua võrgustiku tegevusele asjakohane õiguslik alus.
Raportöör toetab täielikult komisjoni ettepaneku põhijooni ja nõukogus saavutatud laialdast üksmeelt eelkõige selles osas, mis puudutab võrgustiku kui sellise tugevdamist ja mitte – vähemalt vahepeal – täiendava Euroopa seirekeskuse või -ameti loomist.
Sellega välditakse tarbetut bürokraatiat.
Andmete, teabe ja analüüside kogumist saab tõhusalt läbi viia võrgustiku abil, mis käsitleb pädevate või huvitatud riigisiseste ja rahvusvaheliste asutuste töö ühiseid ELiga seotud aspekte.
Nõukogu on vastanud äärmiselt kiiresti komisjoni ettepanekule, jõudes ettepaneku osas olulisele kokkuleppele ja tehes vaid mõned muudatused teatavatesse punktidesse.
Euroopa Parlamendi arvamus ei ole siiski pelgalt formaalsus ja raportöör kutsub seepärast nõukogu üles võtma seda otsuse ettepaneku lõplikuks vastuvõtmiseks nõuetekohaselt arvesse.
Raportöör on esitanud institutsioonidevahelise kokkuleppe hõlbustamiseks nõukogu ettepanekute kohta muudatusettepanekud.
Käesoleva, Euroopa Parlamendi nimel koostatud raportiga püütakse eelkõige:
– muuta võrgustiku nime Euroopa rändevõrgustikust (ERV) Euroopa rände- ja varjupaigavõrgustikuks (ERVV) .
Käesolev ettepanek tuleneb lihtsast asjaolust, et võrgustik tegeleb nii varjupaiga- kui ka rändeküsimustega; seepärast on asjakohane ja loogiline, et see kajastuks võrgustiku nimes ja akronüümis;
– laiendada võrgustiku pädevusala , et see hõlmaks uuringute, analüüside ja hinnangute koostamist, mis puudutavad direktiivide kohaldamist ja rakendamist, õiguslike analüüside koostamist ning järelduste ja soovituste koostamist muu hulgas Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide taotlusel, tagamaks, et võrgustiku töö toob otsustamisprotsessis osalejatele praktilist kasu;
– tagada, et ERVV on suuteline täitma oma ülesannet koguda ning vahetada rände ja varjupaiga alaseid andmeid, mis on võrreldavad Euroopa tasandil , tehes selgeks, et eesmärk on sätestada Euroopa tasandil ühised kriteeriumid ja näitajad ;
– tagama, et ERV suudab teha tihedat koostööd teiste rände- ja varjupaigaorganisatsioonide ja sidusrühmadega – eelkõige valitsusasutustega, aga ka valitsusväliste organisatsioonide, ülikoolide, uurimiskeskuste, ekspertide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja ühenduseväliste riikidega –, selleks et võrgustik saaks oma andmed paljudest eri allikatest ja et sellel oleks mitut valdkonda hõlmav lähenemisviis;
– tagada, et ERVV teeb jõupingutusi teabe edastamiseks ja levitamiseks oma töö kohta, et juhtida suuremat tähelepanu võrgustikule ja selle tööle.
Selleks peaks võrgustik kasutama eelkõige Internetti andmete ja analüüside avaldamiseks ja levitamiseks kooskõlas määrusega 049/2001 dokumentidele juurdepääsu kohta.
– lükata tagasi nõukogu otsuse (ERVV juhtorgani koosseisu ja pädevusala kohta) ettepaneku artikli 4 kohta esitatud muudatusettepanek, mis jätaks Euroopa Parlamendi pelgalt hääleõiguseta vaatlejaks, samal ajal kui komisjon esitab ettepaneku – raportööri täieliku toetusega –, et Euroopa Parlamendil peaks olema hääleõigusega esindaja.
– hoida ära ERVV töö kattumist teiste Euroopa asutuste tööga; ERVV peaks selle asemel tegema nende asutustega koostööd ning rajama oma tegevuse täieliku ja piiranguteta koostöö vaimus juba tehtud tööle.
Lõpetuseks soovitab raportöör Euroopa Parlamendil võtta komisjoni ettepanek vastu vastavalt esitatud muudatusettepanekutele, et võimaldada võrgustiku loomist võimalikult varakult 2009. aastal.
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS ESITATUD ÕIGUSLIKU ALUSE KOHTA
Hr Gérard Deprez
Esimees
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
BRÜSSEL
Teema: Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta ( KOM(2007)0466 – C6 0303/2007 – 2007/0167(CNS) ) – arvamus õigusliku aluse kohta
Austatud härra esimees
Palusite 6. veebruari 2008. aasta kirjas õiguskomisjonilt vastavalt kodukorra artikli 35 lõikele 2 arvamust komisjoni kõnealuse ettepaneku õigusliku aluse kehtivuse ja sobivuse kohta.
Õiguskomisjon arutas eespool mainitud küsimust 26. veebruari 2008. aasta koosolekul.
Euroopa Komisjoni esitatud õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikkel 66.
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon on seisukohal, et õiguslikku alust tuleks muuta ja asendada see EÜ asutamislepingu artiklitega 62 ja 63.
Õigusliku aluse muutmine annaks parlamendile üksnes konsulteerimise asemel õiguse kaasotsustamismenetlusele.
EÜ asutamislepingu asjakohased sätted
Artikkel 62
Vastavalt artiklis 67 osutatud menetlusele võtab nõukogu viie aasta jooksul pärast Amsterdami lepingu jõustumist:
1) meetmed, millega vastavalt artiklile 14 tagatakse igasuguse kontrolli puudumine isikute, kas liidu või kolmandate riikide kodanike suhtes sisepiiride ületamisel;
2) liikmesriikide välispiiride ületamisega seotud meetmed, millega kehtestatakse:
a) normid ja kord, mida liikmesriigid järgivad isikute kontrollimisel sellistel piiridel;
b) viisaeeskirjad kuni kolmekuulise kavatsetud viibimise puhuks, sealhulgas:
i) nimekiri nendest kolmandatest riikidest, mille kodanikel peab välispiiride ületamiseks olema viisa, ja nendest kolmandatest riikidest, mille kodanikud on sellest nõudest vabastatud;
ii) liikmesriikide viisade väljastamise kord ja tingimused;
iii) ühtne viisavorm;
iv) eeskirjad ühtse viisa kohta;
3) meetmed, mis sätestavad tingimused, mille kohaselt kolmandate riikide kodanikel on õigus reisida liikmesriikide territooriumil kuni kolme kuu vältel.
Artikkel 63
Vastavalt artiklis 67 osutatud menetlusele võtab nõukogu viie aasta jooksul pärast Amsterdami lepingu jõustumist:
1) kooskõlas pagulasseisundit käsitleva 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooniga ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolliga ning teiste asjakohaste lepingutega varjupaika käsitlevad meetmed järgmistes valdkondades:
a) kriteeriumid ja mehhanismid, et määrata, milline liikmesriik vastutab varjupaigataotluse läbivaatamise eest, mille on ühes liikmesriigis esitanud kolmanda riigi kodanik;
b) varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded liikmesriikides;
c) kolmandate riikide kodanike pagulaseks tunnistamise miinimumnõuded;
d) pagulasseisundi andmise või äravõtmise menetluste miinimumnõuded liikmesriikides;
2) pagulasi ja ümberasustatud isikuid käsitlevad meetmed järgmistes valdkondades:
a) miinimumnõuded ajutise kaitse andmiseks kolmandatest riikidest pärit ümberasustatud isikutele, kes ei saa naasta oma päritolumaale, ja isikutele, kes muul põhjusel vajavad rahvusvahelist kaitset;
b) liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamine pagulaste ja ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel;
3) sisserändepoliitikat käsitlevad meetmed järgmistes valdkondades:
a) sissesõidu- ja elamistingimused ning selle korra normid, mille kohaselt liikmesriigid väljastavad pikaajalisi viisasid ja elamislube, sealhulgas neid, mille eesmärk on perekondade taasühinemine;
b) ebaseaduslik sisseränne ja ebaseaduslik elamine riigis, kaasa arvatud ebaseaduslikult riigis elavate isikute repatrieerimine;
4) meetmed, mis määravad kindlaks õigused ja tingimused, mille korral kolmandate riikide kodanikud, kes elavad seaduslikult ühes liikmesriigis, võivad elada teistes liikmesriikides.
Meetmed, mida nõukogu võtab vastavalt punktidele 3 ja 4, ei takista ühtki liikmesriiki mainitud valdkondades säilitamast või kehtestamast siseriiklikke norme, mis sobivad kokku käesoleva lepingu ja rahvusvaheliste kokkulepetega.
Meetmete suhtes, mis tuleb võtta punkti 2 alapunkti b, punkti 3 alapunkti a ja punkti 4 alusel, ei kohaldata eespool nimetatud viieaastast tähtaega.
Artikkel 66
Vastavalt artiklis 67 osutatud menetlusele võtab nõukogu meetmed, et tagada käesoleva jaotisega hõlmatud valdkondades koostöö liikmesriikide vastavate valitsusasutuste vahel, samuti nende asutuste ja komisjoni vahel.
Artikkel 67
1.
Amsterdami lepingu jõustumisele järgneva viieaastase üleminekuperioodi vältel teeb nõukogu otsused ühehäälselt komisjoni ettepaneku või liikmesriigi algatuse põhjal pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.
2.
Selle viie aasta järel:
– teeb nõukogu otsused komisjoni ettepanekute põhjal; komisjon vaatab läbi kõik liikmesriikide taotlused, mis puudutavad nõukogule ettepaneku tegemist;
– teeb nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt otsuse artiklis 251 osutatud menetluse kohaldamise kohta kõigi või mõne käesoleva jaotisega hõlmatud valdkonna suhtes, kohandades Euroopa Kohtu volitustega seotud sätteid.
3.
Erandina lõigetest 1 ja 2 võtab nõukogu alates Amsterdami lepingu jõustumisest artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktides i ja iii osutatud meetmed kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.
4.
Erandina lõikest 2 võtab nõukogu viie aasta vältel pärast Amsterdami lepingu jõustumist artikli 62 lõike 2 punkti b alapunktides ii ja iv osutatud meetmed vastavalt artiklis 251 osutatud menetlusele.
5.
Erandina lõikest 1 võtab nõukogu vastavalt artiklis 251 ettenähtud menetlusele vastu:
– artikli 63 lõikes 1 ja lõike 2 punktis a ettenähtud meetmed, tingimusel et nõukogu on enne seda käesoleva artikli lõike 1 kohaselt vastu võtnud ühenduse õigusaktid, milles määratakse kindlaks neid küsimusi reguleerivad ühiseeskirjad ja peamised põhimõtted;
– artiklis 65 ettenähtud meetmed, välja arvatud perekonnaõigust käsitlevad küsimused.
Hinnang
EÜ asutamislepingu artiklis 67 nähakse ette menetlus artiklites 62–66 sätestatud meetmete võtmise reguleerimiseks.
Kõnealune säte on komplitseeritud, mitmete piirangute ja eranditega.
Käesoleval juhul piisab sellest, kui märkida, et lähtudes artikli 67 lõike 2 teisest taandest, laiendati nõukogu 2004. aasta otsusega kaasotsustamismenetlust, et hõlmata enamik meetmetest, mis on ette nähtud EÜ asutamislepingu IV jaotises, välja arvatud need, mis on seotud seadusliku rände, perekonnaõiguse ja teatavate varjupaigaküsimustega
Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsus 2004/927/EÜ, mis näeb ette Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 osutatud menetluse kohaldamist kõnealuse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega hõlmatud teatud valdkondade suhtes (ELT 2004, L 396, lk 45).
„Artikkel 1
1.
Alates 1. jaanuarist 2005 toimib nõukogu asutamislepingu artikli 62 lõikes 1, lõike 2 punktis a ja lõikes 3 osutatud meetmete vastuvõtmisel asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras.
2.
Alates 1. jaanuarist 2005 toimib nõukogu asutamislepingu artikli 63 lõike 2 punktis b ja lõike 3 punktis b osutatud meetmete vastuvõtmisel asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras.” .
Kõigepealt märgitakse, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt
Vt otsust kohtuasjas C-338/01: komisjon v . nõukogu, EKL 2004, lk I-7829, punkt 54; kohtuasjas C-211/01: komisjon v . nõukogu, EKL 2003, lk I-8913, punkt 38; ja kohtuasjas 62/88: Kreeka v. nõukogu, EKL 1990, lk I-01527, punkt 62. tuleb ühenduse õigusakti õigusliku aluse valik teha üksnes objektiivsete kriteeriumide alusel, mida kohus saab kontrollida, ning eelkõige esildatud õigusakti eesmärgi ja sisu põhjal.
Kõnealuse ettepaneku sisu koosneb viieteistkümnest põhjendusest ja viieteistkümnest artiklist.
Vastavalt artiklile 1 käsitletakse kõnealuses ettepanekus Euroopa rändevõrgustiku (ERV) loomist, mille eesmärk on „rahuldada ühenduse institutsioonide, liikmesriikide ametiasutuste ja institutsioonide ning laiema üldsuse vajadus rände ja varjupaiga valdkonna teabe järele ajakohase, objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava rände- ja varjupaigaalase teabe esitamise kaudu, eesmärgiga toetada Euroopa Liidu poliitikakujundust ja otsuste tegemist kõnealuses valdkonnas”.
Tegelikult soovitakse asjakohase õigusakti vastuvõtmisega muuta ametlikuks ja paremini määratleda võrgustikku, mis on juba olemas
2003. aasta juunis Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu.
Vt nõukogu dokumenti 11638/03. .
Ettepaneku kohaselt peaks ERVst saama alaline struktuur, mis koosneb liikmesriikide määratud riiklikest kontaktpunktidest ja komisjonist (artikkel 3) ning seda juhib juhtorgan, millesse kuuluvad liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajad ning esindajaid abistavad kaks teaduseksperti (artikkel 4).
Eeskirjad kehtestatakse kooskõlastamise, koosolekute, teabevahetussüsteemi, aruannete ja uuringute, muude üksustega koostöö ja eelarve kohta.
Artiklis 2 kirjeldatakse neid tegevusi, mida ERV peab teostama, et pakkuda ajakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet rände- ja varjupaigaküsimuste kohta.
Konkreetsemalt on ERV kohustatud koguma ja vahetama andmeid, korraldama analüüse, töötama välja analüüsimeetodeid, avaldama korrapäraseid aruandeid, looma Interneti-põhise teabevahetussüsteemi, kooskõlastama teavet ning tegema koostööd teiste Euroopa ja rahvusvahelise tasandi asutustega.
Selleks, et anda hinnang sobiva õigusliku aluse kohta, tuleb lühidalt analüüsida EÜ asutamislepingu asjaomaseid sätteid.
EÜ asutamislepingu artiklis 62 käsitletakse meetmeid, millega tagatakse kontrolli puudumine isikute, kas liidu või kolmandate riikide kodanike suhtes sisepiiride ületamisel; meetmeid välispiiride ületamisel, normide ja korra kehtestamist isikute kontrollimisel sellistel piiridel; viisaeeskirju kuni kolmekuulise kavatsetud viibimise puhuks ja meetmeid, mis sätestavad tingimused, mille kohaselt kolmandate riikide kodanikel on õigus reisida liikmesriikide territooriumil kuni kolme kuu vältel.
EÜ asutamislepingu artikkel 63 hõlmab meetmeid, mis on seotud varjupaiga, ümberasustatud isikute, sisserändepoliitika ja kolmandate riikide kodanike seadusliku elamisega riigis.
See võimaldab seoses varjupaiga ja pagulastega sätestada kriteeriumid otsustamaks, milline riik peaks vastutama varjupaigataotluse läbivaatamise eest, lisaks miinimumstandardid, mille abil määrata kindlaks, kas kolmandate riikide kodanikke saab arvata pagulaste kategooriasse, ja miinimumstandardid pagulasseisundi andmiseks või tühistamiseks.
Artiklis 63 võimaldatakse seoses ümberasustatud isikutega kohaldada miinimumnõudeid ajutise kaitse andmiseks kolmandatest riikidest pärit ümberasustatud isikutele ning meetmeid, mis tasakaalustaksid liikmesriikide jõupingutusi ümberasustatud isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel.
Kolmandaks hõlmab see sissesõidu- ja elamistingimusi ning ebaseaduslikku sisserännet.
Viimasena sisaldab see meetmeid, mis määravad kindlaks õigused ja tingimused, mille korral kolmandate riikide kodanikud, kes elavad seaduslikult ühes liikmesriigis, võivad elada teistes liikmesriikides
Vt kohtujuristi Geelhoedi arvamust kohtuasja C-109/01 Secretary of State for the Home Department v .
Hacene Akrich kohta: „Artikliga 63 antakse ühenduse õigusloojale võimalus otsustada olulises osas sisserände valdkonna õigusaktide üle ühenduse tasandil” (punkt 2). .
EÜ asutamislepingu artikliga 66 antakse nõukogule volitus võtta meetmeid, et tagada IV jaotisega hõlmatud valdkondades koostöö liikmesriikide vastavate valitsusasutuste vahel, samuti nende asutuste ja komisjoni vahel.
Nii EÜ asutamislepingu artikkel 62 kui ka artikkel 63 viitavad meetmetele, mis on seotud „normide”, „kriteeriumide”, „eeskirjade”, „korra” ja „tingimustega”, mis mõjutavad otseselt viisa-, varjupaiga- ja sisserändepoliitikat.
Kõnealuses ettepanekus selliseid sätteid ei kehtestata, vaid selles luuakse üksnes struktuur, mis vastutab varjupaiga ja sisserände küsimusi käsitleva teabe uurimise ja haldamise eest, mis toimub koostöös liikmesriikide poolt riiklike kontaktpunktide ülesannetesse määratud üksuste ja juhtorgani kaudu võrgustiku tööd kooskõlastava komisjoni vahel.
Varjupaiga ja sisserände küsimusi otseselt reguleerivate meetmete puudumine ühelt poolt ning teiselt poolt liikmesriikide ja komisjoni vahelisel koostööl põhineva struktuuri sätestamine, mille eesmärk on koguda ja töödelda varjupaiga ja rändega seotud teavet ning andmeid, et toetada Euroopa Liidu tegevust nimetatud valdkondades, näitavad selgelt, et ettepanekus sätestatud meetmed kuuluvad halduskoostöö alla, mida hõlmab EÜ asutamislepingu artikkel 66
Vt nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsust 2002/463/EÜ, millega võetakse vastu välispiiride ning viisa-, varjupaiga- ja sisserändepoliitika alase halduskoostöö tegevusprogramm (ARGO-programm), EÜT L 161, 19.6.2002, lk 11, mis põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 66. .
Võttes arvesse halduskoostöö erisätte olemasolu, on ekslik kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni argument, et „fondi või organisatsiooni (näiteks võrgustikku) asutav õigusakt peaks põhinema vastava poliitika õiguslikul alusel”.
Eespool läbiviidud analüüsi taustal tõdetakse, et otsuse ettepanekus sätestatakse meetmed, mis tagavad „käesoleva jaotisega hõlmatud valdkondades koostöö liikmesriikide vastavate valitsusasutuste vahel, samuti nende asutuste ja komisjoni vahel”.
Õiguskomisjon otsustas 26. veebruari 2008. aasta koosolekul ühehäälselt
Lõpphääletuse ajal olid kohal: Giuseppe Gargani (esimees), Titus Corlăţean (aseesimees), Rainer Wieland (aseesimees), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (aseesimees), Francesco Enrico Speroni (aseesimees), Diana Wallis (arvamuse koostaja), Monica Frassoni, Neena Gill, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Katalin Lévai, Antonio López-Istśriz White, Antonio Masip Hidalgo, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Hartmut Nassauer, Aloyzas Sakalas, Vicente Miguel Garcés Ramón (Giulietto Chiesa asendusliige), Sajjad Karim (Carlo Casini asendusliige), Gabriele Stauner (Bert Doorni asendusliige), József Szįjer (Othmar Karasi asendusliige) ja Jacques Toubon (Jaroslav Zvěřina asendusliige). soovitada, et kehtiv õiguslik alus, mis on EÜ asutamislepingu artikkel 66, tuleks jätta muutmata.
Lugupidamisega
Giuseppe Gargani
MENETLUS
Pealkiri
Euroopa rändevõrgustik
Viited
KOM(2007)0466 – C6-0303/2007 – 2007/0167(CNS)
EPga konsulteerimise kuupäev
20.9.2007
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
LIBE
27.9.2007
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG
27.9.2007
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
BUDG
14.11.2007
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Luciana Sbarbati
5.11.2007
Õigusliku aluse vaidlustamine
JURI arvamuse kuupäev
JURI
26.2.2008
Arutamine parlamendikomisjonis
22.1.2008
27.2.2008
Vastuvõtmise kuupäev
27.2.2008
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
47
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Philip Bradbourn, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Carlos Coelho, Esther De Lange, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Bárbara Dührkop Dührkop, Claudio Fava, Armando França, Urszula Gacek, Kinga Gál, Roland Gewalt, Lilli Gruber, Jeanine Hennis-Plasschaert, Lívia Járóka, Ewa Klamt, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Stavros Lambrinidis, Roselyne Lefrançois, Sarah Ludford, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Rareş-Lucian Niculescu, Luciana Sbarbati, Inger Segelström, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Vladimir Urutchev, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber, Renate Weber, Tatjana Ždanoka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Edit Bauer, Simon Busuttil, Maria da Assunção Esteves, Anne Ferreira, Genowefa Grabowska, Sophia in ‘t Veld, Metin Kazak, Marian-Jean Marinescu, Marianne Mikko, Bill Newton Dunn, Hubert Pirker, Nicolae Vlad Popa, Eva-Britt Svensson
