A7-0244/2011
22.6.2011
RAPORT
Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus
(2011/2025(INI))
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
Raportöör: Axel Voss
PE 460.636v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS............14
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS.................................................19
KULTUURI- JA HARIDUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................26
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................................................30
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................34
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
tervikliku lähenemisviisi kohta isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus
( 2011/2025(INI) )
Euroopa Parlament,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 16;
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artiklit 8, mis käsitleb õigust austusele era- ja perekonnaelu vastu, ja artiklit 13, mis käsitleb õigust tõhusale menetlusele enda kaitseks;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisiku kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta
EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. ;
– võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta
ELT L 350, 30.12.2008, lk 60. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta
EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)
EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37 ;
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni nr 108 isikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, mida on edasi arendatud direktiiviga 95/46/EÜ, ja konventsiooni 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli, milles käsitletakse järelevalveasutusi ja andmete liikumist üle piiri, ning liikmesriikide ministrite komitee soovitusi, eriti soovitust nr R (87) 15, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist politseisektoris ja soovitust CM/Rec.(2010)13 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel profileerimise kontekstis;
– võttes arvesse isikuandmeid sisaldavate elektrooniliste failide reguleerimise suuniseid, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1990. aastal;
– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus”(KOM(2010) 0609);
– võttes arvesse nõukogu järeldusi seoses komisjoni teatisega „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus”
justiits- ja siseasjade nõukogu 3071. kohtumine Brüsselis, 24. ja 25. veebruaril 2011, kättesaadav veebilehel http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/119461.pdf. ;
– võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 14. jaanuari 2011. aasta arvamust komisjoni teatise „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus” kohta;
– võttes arvesse artikli 29 alusel loodud andmekaitse töörühma ning politsei- ja õiguskoostöö töörühma ühist dokumenti „Eraelu puutumatuse tulevik”
02356/09/EN WP 168.
Euroopa Komisjoni nõustamiseks isikuandmete kaitse põhiõiguste õigusliku raamistiku küsimustes;
– võttes arvesse artikli 29 alusel loodud andmekaitse töörühma arvamust 8/10, mis käsitleb kohaldatavat õigust
0836/10/EN WP 179. ;
– võttes arvesse oma varasemaid andmekaitset puudutavaid resolutsioone ning resolutsiooni Stockholmi programmi kohta
Näiteks: Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu raamotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitset (ELT L 8E , 14.1.2010, lk 138); Euroopa Parlamendi 26. märtsi 2009. aasta soovitus nõukogule turvalisuse ja põhivabaduste tugevdamise kohta internetis (ELT L 117E , 6.5.2010, lk 206); Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon, mis käsitleb komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (ELT L 285E , 21.10.2010, lk 12). ;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 48;
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi ( A7-0244/2011 ),
A. arvestades, et andmekaitsedirektiiv 95/46/EÜ ja ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid käsitlev direktiiv 2009/140/EÜ võimaldavad isikuandmete vaba liikumist siseturul;
B. arvestades, et ELi, liikmesriikide ja muude andmekaitsealaste õigusaktidega on loodud õiguslik tava, mida tuleb säilitada ja täiendada;
C. arvestades, et andmekaitsedirektiivi 1995/46/EÜ põhimõte kehtib endiselt, kuid täheldatud on selle rakendamise ja täitmise erinevusi eri liikmesriikides; arvestades, et Euroopa Liit peab pärast põhjalikku mõjuhinnangut välja töötama tervikliku, ühtse, ajakohase ja kõrgetasemelise raamistiku isiku põhiõiguste, eriti eraelu puutumatuse kaitsmiseks seoses isikuandmete töötlemisega nii Euroopa Liidu piires kui ka väljaspool ja igas olukorras, et tulla toime arvukate andmekaitset puudutavate probleemidega, nagu näiteks üleilmastumisest, tehnoloogia arengust, interneti kasvavast kasutamisest ja mitmesugustest üha suurema hulga tegevustega seotud kasutamisviisidest tulenevad probleemid ning julgeolekuprobleemid (nt terrorismivastane võitlus); arvestades, et selline andmekaitseraamistik võib aidata suurendada õiguskindlust, hoida halduskoormust võimalikult madalal, luua võrdseid võimalusi majandustegevuses osalejatele, edendada ühtset digitaalset turgu ning tekitada usaldust andmete vastutavate töötlejate ja täitevasutuste tegevuse vastu;
D. arvestades, et andmekaitse normide rikkumine võib tõsiselt ohustada üksikisikute põhiõigusi ja liikmesriikide väärtusi ning seetõttu tuleb liidul ja selle liikmesriikidel võtta tõhusaid meetmeid niisuguste rikkumiste vastu; arvestades, et selliste rikkumiste tagajärjel kaob üksikisikute usaldus ja see nõrgendab uute tehnoloogiate otstarbekat kasutamist, ning arvestades, et seetõttu tuleb isikuandmete kuritarvitamist ja väärkasutamist karistada asjakohaste, tõsiste ja hoiatavate sanktsioonidega, kaasa arvatud kriminaalkaristused;
E. arvestades, et isikuandmete kaitse kui põhiõiguse tagamisel tuleb täielikult arvesse võtta teisi asjakohaseid hartas sätestatud põhiõigusi ja muid ELi aluslepingutes sätestatud eesmärke, nagu õigus sõna- ja teabevabadusele ja läbipaistvuse põhimõte;
F. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 sätestatud õiguslikud alused ja põhiõiguste hartas iseseisvate õigustena tunnustatud õigus isikuandmete kaitsele (artikkel 8) ning õigus era- ja perekonnaelu austamisele (artikkel 7) nõuavad ja toetavad täiel määral terviklikku lähenemisviisi isikuandmete kaitsele igas valdkonnas, kus isikuandmeid töödeldakse, sealhulgas kriminaalasjades tehtavas politsei- ja õigusalases koostöös, ühises välis- ja julgeolekupoliitikas, ilma et see piiraks ELi lepingu artiklis 39 ettenähtud erieeskirju, ning ELi institutsioonide ja asutuste tehtavas andmetöötluses;
G. arvestades, et seadusandlike lahenduste puhul on väga tähtis arvesse võtta mitmeid otsustavaid tegureid, sh tulemuslikku kaitset kõikides olukordades, sõltumata poliitilistest eelistustest ning kindla aja jooksul; arvestades, et raamistik peab olema pikaajaliselt stabiilne ning kõnealuse õiguse piiramine, kui see on vajalik, peab olema erandlik, kooskõlas õigusnormidega, tingimata vajalik ja proportsionaalne ning nõuetekohaselt põhjendatud ega tohi mingil juhul mõjutada selle õiguse olulisi elemente;
H. arvestades, et andmete kogumine, analüüsimine, vahetamine ja kuritarvitamine ning tehnika saavutuste mõjul tugevnev nn profileerimise risk on võtnud enneolematu ulatuse ning seetõttu on vaja rangeid andmekaitse-eeskirju, nagu näiteks kohaldatav õigus ja kõigi asjaosaliste vastutuse kindlaksmääramine andmekaitset sätestavate ELi õigusaktide rakendamisel; arvestades, et kaubanduses sageneb kliendikaartide (klubi-, boonus- või sooduskaardid) kasutamine, mille abil koostatakse või on võimalik koostada inimeste profiile;
I. arvestades, et internetis ostude tegemisel ei tunne kodanikud end sama turvaliselt kui väljaspool võrgukeskkonda, kuna kardetakse võimalikku identiteedivargust ja läbipaistvuse puudumist isikuandmete töötlemisel ja kasutamisel;
J. arvestades, et tehnoloogia võimaldab isikuandmeid üha enam igas kohas ja igal ajal ning väga mitmesugustes vormides luua, saata, töödelda ja salvestada, ning arvestades, et seetõttu on äärmiselt oluline, et andmesubjektid säilitaksid tõhusa kontrolli end puudutavate andmete üle;
K. arvestades, et andmekaitse ja eraelu kaitse kui põhiõigused hõlmavad isikute kaitset nii riigi enda kui ka eraõiguslike üksuste teostatava võimaliku järelevalve ja isikuandmete kuritarvitamise eest;
L. arvestades, et võimalik on kaitsta nii eraelu kui ka turvalisust ja need mõlemad on kodanikele väga tähtsad ning seega et ei ole vaja valida vabaduse ja turvalisuse vahel;
M. arvestades, et lapsed väärivad erilist kaitset, sest nemad võivad olla vähem teadlikud isikuandmete töötlemisega seonduvatest riskidest, tagajärgedest, ettevaatusabinõudest ja õigustest; arvestades, et noored avaldavad oma isikuandmeid sotsiaalvõrgustikes, mille levik internetis on väga kiire;
N. arvestades, et andmesubjekti ja riikide andmekaitseasutuste poolne tõhus kontroll nõuab andmete vastutavatelt töötlejatelt läbipaistvat käitumist;
O. arvestades, et kõik andmete vastutavad töötlejad ei ole veebipõhised ja seega peavad uued andmekaitse-eeskirjad hõlmama nii veebi- kui ka veebivälist keskkonda ning võtma sealjuures arvesse nendevahelisi võimalikke erinevusi;
P. arvestades, et riiklike andmekaitseasutuste suhtes kohaldatakse 27 liikmesriigis väga erinevaid eeskirju, eelkõige nende staatuse, vahendite ja volituste reguleerimisel;
Q. arvestades, et range andmekaitsekord Euroopas ja rahvusvahelisel tasandil on vajalik alus isikuandmete liikumiseks üle riigipiiride, ning arvestades, et praegused erinevused andmekaitsealastes õigusaktides ja nende täitmises mõjutavad põhiõiguste ja isikuvabaduste kaitset, õiguskindlust ja -selgust lepingulistes suhetes, e-kaubanduse ja e-ettevõtluse arengut, tarbijate usaldust süsteemi vastu, piiriüleseid tehinguid, maailmamajandust ning Euroopa ühtset turgu; arvestades, et sellega seoses on andmevahetus tähtis tegur avaliku julgeoleku võimaldamiseks ja tagamiseks riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; arvestades, et andmevahetuse eeltingimused on vajalikkus, proportsionaalsus, otstarbe piiramine, järelevalve ja asjakohasus;
R. arvestades, et olemasolevad reeglid ja tingimused, millega reguleeritakse isikuandmete edastamist EList kolmandatesse riikidesse, on põhjustanud suhtumise ja tavade lahknemist eri liikmesriikide vahel; arvestades, et tingimata on vaja, et andmesubjektide õigusi rakendataks täies ulatuses nendes kolmandates riikides, kuhu isikuandmeid üle kantakse või kus neid töödeldakse,
Terviklik lähenemisviis
1. tunnustab ja toetab komisjoni teatist „Terviklik lähenemisviis isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus” ning teatise rõhuasetust olemasolevate reeglite tugevdamisele, uute põhimõtete ja mehhanismide väljatoomisele ning andmekaitse ühtsuse ja kõrgete standardite tagamisele uues raamistikus, mis on võimalikuks saanud tänu Lissaboni lepingu jõustumisele (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 16) ja nüüdsest siduvale Euroopa Liidu põhiõiguste hartale, eriti selle artiklile 8;
2. rõhutab, et direktiivis 95/46/EÜ sätestatud standardid ja põhimõtted on ideaalne lähtepunkt ning neid tuleks kaasaegse andmekaitseseaduse osana edasi täpsustada, arendada ning jõustada;
3. rõhutab direktiivi 95/46/EÜ artikli 9 tähtsust, millega kohustatakse liikmesriike sätestama erandeid andmekaitse-eeskirjadest juhul, kui isikuandmeid töödeldakse ainult ajakirjanduse tarbeks või kirjandusliku või kunstilise eneseväljenduse huvides; palub komisjonil sellega seoses tagada, et need erandid säiliksid ja tehtaks kõik võimalik, et hinnata selliste erandite täiustamise vajadust võimalike uute sätete valguses, ajakirjandusvabaduse kaitset silmas pidades;
4. rõhutab, et tehniliselt neutraalne lähenemisviis, mis on omane direktiivile 95/46/EÜ, tuleks säilitada uue raamistiku põhimõttena;
5. tunnistab, et tehnoloogia areng on ühest küljest tekitanud isikuandmete kaitsele uusi ohtusid ja teisest küljest tohutult suurendanud ka infotehnoloogia kasutamist igapäevastel ning tavaliselt kahjututel eesmärkidel ning et need muutused tähendavad seda, et kehtivad andmekaitse-eeskirjad on vaja põhjalikult läbi vaadata, tagamaks, et i) eeskirjad kindlustavad endiselt kõrgel tasemel kaitse, ii) eeskirjadega säilitatakse endiselt õiglane tasakaal isikuandmete kaitset käsitleva õiguse ning sõna- ja teabevabaduse õiguse vahel ning iii) eeskirjad ei takista asjatult isikuandmete igapäevast töötlemist, mis on tavaliselt kahjutu;
6. peab hädavajalikuks laiendada üldiste andmekaitse-eeskirjade kohaldamist politsei- ja õigusalasele koostööle, sealhulgas andmete töötlemisele riigisisesel tasandil, võttes eelkõige arvesse küsitavat suundumust erasektori isikuandmete süsteemsele taaskasutamisele õigusnormide kohaldamisega seotud eesmärkidel, samal ajal aga lubada isikuandmete kaitsega seonduvaid õigusi demokraatlikus ühiskonnas erandina ja range vajaduse korral ning proportsionaalselt piirata, kusjuures piirangud peavad olema täpselt kohandatud ja ühtlustatud;
7. rõhutab, et uue raamistiku reguleerimisalasse on vaja võtta isikuandmete töötlemine Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes, mis on reguleeritud määrusega (EÜ) nr 45/2001;
8. möönab, et vaja võib minna täiendavaid ja tõhusamaid meetmeid, et kindlaks teha, kuidas üldises raamistikus esitatud põhimõtted kehtivad konkreetsete sektorite tegevuse ja andmetöötluse kohta, nagu juba on tehtud elektroonilise eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi puhul, on aga kindlalt seisukohal, et sellised valdkonnapõhised eeskirjad ei tohiks mingil juhul alandada raamõigustikuga tagatava kaitse taset, vaid nendes tuleks rangelt kindlaks määrata erakorralised, vajalikud, õiguspärased, täpselt kohandatud erandid üldistest andmekaitsepõhimõtetest;
9. palub komisjonil tagada, et ELi andmekaitsealaste õigusaktide praegune läbivaatamine kindlustaks
– täieliku ühtlustamise kõrgeimal tasemel, mis looks õiguskindluse ja võimaldaks üksikisikute ühtset kõrgetasemelist kaitsmist igas olukorras,
– kohaldatava õiguse kohta käivate eeskirjade jätkuva selgemaks muutmise, et tagada üksikisikute kaitse ühtne tase, sõltumata andmete vastutava töötleja geograafilisest asukohast, samuti andmekaitse-eeskirjade täitmise ametiasutustes ja kohtutes;
10. on seisukohal, et läbivaadatud andmekaitsekord, millega täiel määral tagatakse õigus eraelu austamisele ja andmekaitsele, peaks ühtlasi aitama hoida haldus- ja finantskoormust võimalikult madalal ja pakkuma vahendeid, mis võimaldaksid ühe tervikuna käsitatavatel konglomeraatidel tegutseda ühe tervikuna ja mitte eraldiseisvate ettevõtete kogumina; soovitab komisjonil teha mõju hindamise ja hinnata uute meetmete maksumust;
Üksikisikute õiguste tugevdamine
11. palub komisjonil tõhustada kehtivaid põhimõtteid ja elemente nagu läbipaistvus, võimalikult väheste andmete kogumine ja otstarbe piiramine, teavitatud, eelnev ja selgesõnaline nõusolek, andmetega seotud rikkumisest teavitamine ja andmesubjekti õigused, mis on sätestatud direktiivis 95/46/EÜ, parandades nende rakendamist liikmesriikides, eelkõige mis puudutab üleilmset võrgukeskkonda;
12. rõhutab, et nõusolek tuleks lugeda kehtivaks üksnes juhul, kui see on ühemõtteline, teavitatud, vabalt antud, konkreetne ja selgesõnaline, ning et tuleks kasutusele võtta asjakohased mehhanismid kasutajate nõusoleku või keeldumise registreerimiseks;
13. juhib tähelepanu asjaolule, et töölepingute valdkonnas ei saa eeldada vabatahtlikku nõusolekut;
14. tunneb käitumisharjumuste põhise veebireklaami tõttu muret ning tuletab meelde, et eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv nõuab nn küpsiste saatmiseks ja personaliseeritud reklaamkuulutuste saatmise eesmärgil inimese hilisema internetikäitumise jälgimiseks asjassepuutuva inimese eelnevat selgesõnalist nõusolekut;
15. toetab täielikult üldise läbipaistvuse põhimõtte juurutamist ning läbipaistvust tõhustava tehnoloogia kasutamist ja standardsete eraelu puutumatust käsitlevate teadete väljatöötamist, mis võimaldavad üksikisikutel kontrollida enda kohta kogutud andmeid; rõhutab, et teave andmete töötlemise kohta peab olema esitatud selges ja lihtsas keeles kergesti arusaadaval ja ligipääsetaval viisil;
16. toonitab lisaks, et on oluline suurendada võimalusi kasutada andmetele ligipääsu, nende parandamise, kustutamise ja blokeerimise õigust ja parandada sellest teavitamist, parandada nn õiguse olla unustatud
Selle õiguse aluseks olevad asjakohased elemendid tuleb selgelt ja täpselt kindlaks määrata. üksikasjalikku selgitamist ja määratlemist ning võimaldada paremat andmete liikuvust
Isikuandmete ülekantavus hõlbustab nii siseturu kui ka interneti tõrgeteta toimimist ning sellele iseloomulikku avatust ja omavahelist seotust. ja teadlikkust neist võimalustest, tagades samas täieliku tehnilise ja organisatoorse teostatavuse väljatöötamise ja olemasolu, et võimaldada kõnealuseid õigusi kasutada; rõhutab, et üksikisikud vajavad interneti vastutustundlikuks kasutamiseks oma võrgupõhiste andmete piisavat kontrolli;
17. rõhutab, et kodanikud peavad saama kasutada oma andmetega seotud õigusi tasuta; palub ettevõtetel hoiduda isikuandmetega tutvumise, nende muutmise või kustutamise õiguse ebavajalike piirangute kehtestamisest; rõhutab, et andmesubjekti jaoks tuleb luua olukord, kus tal on mis tahes ajal võimalik teada saada, kes, millal, mis eesmärgil ja milliseks ajavahemikuks milliseid andmeid on tema kohta salvestanud ning kuidas neid andmeid töödeldakse; rõhutab, et andmesubjektil peab olema võimalus ilma bürokraatiata lasta enda kohta kogutud andmeid kustutada, parandada või blokeerida, ning et teda tuleb teavitada kõigist andmete kuritarvitamise ja andmetega seotud rikkumise juhtudest; nõuab lisaks, et andmed peab asjaomase isiku taotlusel avaldama ja hiljemalt selle isiku taotlusel kustutama; rõhutab, et andmesubjekti tuleb selgelt teavitada kolmandates riikides kehtiva andmekaitse tasemest; rõhutab, et ligipääsu õigus ei hõlma mitte ainult täielikku ligipääsu enda kohta käivatele töödeldud andmetele, sealhulgas nende allikad ja saajad, vaid ka arusaadaval kujul teavet automaattöötluse toimimise loogika kohta; rõhutab, et viimati nimetatu muutub profileerimisel ja andmete hankimisel veelgi aktuaalsemaks;
18. rõhutab, et profiili koostamine on digitaalse maailma oluline areng, mis ei tulene ainult sotsiaalse võrgustiku ja integreeritud interneti ärimudelite kasvavast tähtsusest; seetõttu palub komisjonil lisada säte profiili koostamise kohta, kus on täpselt määratletud profiili ja profiili koostamise mõiste;
19. kordab vajadust tõhustada andmete vastutavate töötlejate kohustusi andmesubjektile antava teabe osas ning tervitab komisjonipoolset tähelepanu teavitustegevusele, mis on suunatud üldsusele ning eelkõige noortele; rõhutab vajadust pöörata eritähelepanu haavatavatele isikutele ning eriti lastele ja eakatele isikutele; ergutab eri osalejaid teavitustegevust korraldama ja toetab komisjoni ettepanekut kaasrahastada andmekaitsealast teavitustegevust ELi eelarvest; kutsub üles levitama kõikides liikmesriikides tõhusalt teavet füüsiliste ja juriidiliste isikute õiguste ja kohustuste kohta seoses isikuandmete kogumise, töötlemise, säilitamise ja edastamisega;
20. tuletab meelde, et kaitsetud isikud, eriti lapsed, vajavad erilist kaitset, et nende isikuandmete turvalisuse tagamiseks tuleb rakendada kohaseid ja konkreetseid meetmeid ning et nende puhul tuleb kõrgetasemeline andmekaitse üheks põhikriteeriumiks muuta;
21. rõhutab andmekaitsealaste õigusaktide olulisust, tunnistades laste ja alalealiste erilise kaitse vajadust muu hulgas seoses laste suurema juurdepääsuga internetile ja digitaalsisule, ning toonitab, et meediapädevusest peab saama formaalse hariduse osa, et õpetada lapsi ja alaealisi võrgukeskkonnas vastutustundlikult käituma; sel eesmärgil tuleks pöörata erilist tähelepanu sätetele, milles käsitletakse laste kohta andmete kogumist ja edasist töötlemist, eesmärgi piiritlemise põhimõtte kinnitamist seoses laste andmetega ja viisiga, kuidas taotletakse laste nõusolekut, ning sätetele, mis pakuvad kaitset käitumispõhise reklaami eest
Tuleks kaaluda laste vanuseläve kasutuselevõtmist, millest nooremate laste puhul on nõutav vanema nõusolek, ning vanuse kindlakstegemise mehhanisme. ;
22. toetab delikaatsete andmete töötlemise tagatiste edasist selgitamist ja tõhustamist ning nõuab, et kaalutaks vajadust käsitleda selliseid uusi kategooriaid nagu geeniandmed ja biomeetrilised andmed, eelkõige tehnoloogiliste (näiteks pilvandmetöötlus) ja ühiskondlike arengute raames;
23. rõhutab, et kasutaja ametialase olukorraga seotud andmeid, mis on antud tema tööandjale, ei tohi avaldada ega edastada kolmandatele isikutele ilma asjaomase isiku eelneva loata;
Siseturu mõõtme edasiarendamine ning andmekaitse-eeskirjade parema täitmise tagamine
24. märgib, et andmekaitsel peaks olema siseturul veelgi tähtsam roll, ning rõhutab, et eraelu õiguse tõhus kaitse on oluline üksikisikute usalduse võitmiseks, mida on vaja ühtse digitaalse turu täieliku kasvupotentsiaali realiseerimiseks; tuletab komisjonile meelde, et nii kaupade kui ka teenuste ühised põhimõtted ja eeskirjad on ühtse digitaalse turu eeltingimus, kuna teenused on digitaalse turu oluline osa;
25. kordab oma palvet komisjonile selgitada isikuandmete kaitse valdkonnas kohaldatava õigusega seotud eeskirju;
26. peab oluliseks tugevdada andmete vastutavate töötlejate kohustusi tagada kooskõla andmekaitsealaste õigusaktidega, kehtestades muu hulgas ennetavad mehhanismid ja menetlused, ning toetab teisi komisjoni teatises soovitatud juhiseid;
27. tuletab meelde, et kõnealuses kontekstis tuleb erilist tähelepanu pöörata andmete vastutavatele töötlejatele, kellel on ametisaladuse hoidmise kohustus, ning et nende puhul tuleks kaaluda andmekaitse järelevalve eristruktuuride rajamist;
28. peab õigeks ja toetab komisjoni kaalutlusi viia sisse vastutuspõhimõte, sest see on äärmiselt oluline tagamaks, et andmete vastutavad töötlejad toimivad kooskõlas oma vastutusega; kutsub samas komisjoni üles hoolikalt uurima, kuidas sellist põhimõtet praktikas rakendada saaks, ning hindama sellest tulenevaid tagajärgi;
29. toetab võimalust muuta organisatsioonide andmekaitseametnike ametisse määramine kohustuslikuks, kuna nende liikmesriikide kogemuse kohaselt, kus andmekaitseametnikud on juba ametis, on see kontseptsioon osutunud edukaks; juhib siiski tähelepanu, et seda võimalust tuleb hoolikalt hinnata väike- ja mikroettevõtete puhul, et vältida neile ülemääraste kulude või koormuse põhjustamist;
30. kiidab sellega seoses heaks pingutused, mis on tehtud kehtiva teavitamissüsteemi lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks;
31. peab väga oluliseks muuta eraelu puutumatuse mõju hindamised kohustuslikuks, et määrata kindlaks eraelu puutumatuse ohud, näha ette probleeme ja esitada ennetavaid lahendusi;
32. peab ülimalt tähtsaks andmesubjekti õiguste jõustatavust; märgib, et üksikisikud võiksid kasutada ühishagisid, et kollektiivselt kaitsta oma andmetega seotud õigusi ja nõuda andmetega seotud rikkumistest tekkinud kahju hüvitamist; märgib samas, et ühishagi kasutamise puhul tuleks rakendada piiranguid, et vältida väärkasutamisi; palub komisjonil täpsustada andmekaitsealase teatise ja praeguse avaliku arutelu seost kollektiivse hüvitamise osas; nõuab seetõttu andmekaitse-eeskirjade rikkumise kollektiivse hüvitamise mehhanismi loomist, et võimaldada andmesubjektidel kantud kahju eest hüvitist saada;
33. rõhutab vajadust nõuetekohase ja ühtlustatud jõustamise järele terves ELis; kutsub komisjoni üles nägema oma õigusakti ettepanekus isikuandmete kuritarvitamise ja väärtarvitamise korral ette tõsiseid ja hoiatavaid sanktsioone, sealhulgas kriminaalsanktsioonid;
34. julgustab komisjoni juurutama kohustuslikku isikuandmetega seotud rikkumistest teavitamise üldsüsteemi, laiendades seda ka teistele valdkondadele peale telekommunikatsioonisektori, tagades samas, et a) sellest ei saa rutiinne hoiatusvahend igasuguste rikkumiste korral, vaid ainult selliste korral, mis võivad üksikisikut negatiivselt mõjutada ja b) eranditult kõik rikkumised registreeritakse ning esitatakse andmekaitseasutuste või muude asjaomaste asutuste nõudmisel kontrollimiseks või analüüsimiseks, tagades sel moel kõigile üksikisikutele võrdsed tingimused ja ühetaolise kaitse;
35. näeb „eraelu kavandatud puutumatuse” ja „vaikimisi tagatud eraelu puutumatuse” mõistetes andmekaitse tugevdamist ning toetab nende konkreetse kohaldamise ja edasiarendamise võimaluste uurimist, ning tunnustab vajadust edendada eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kasutamist; rõhutab, et eraelu kavandatud puutumatuse rakendamine peab põhinema kindlatel ja selgetel kriteeriumidel ja määratlustel, et kaitsta eraisikute õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, ja tagada õiguskindlus, läbipaistvus, võrdsed tingimused ja vaba liikumine; on veendunud, et kontseptsioon „eraelu kavandatud puutumatus” peaks rajanema võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttel, mis tähendab, et kõik tooted, teenused ja süsteemid tuleks luua selliselt, et nad koguvad, kasutavad ja edastavad üksnes neid isikuandmeid, mis on nende toimimiseks vältimatult vajalikud;
36. märgib, et pilvandmetöötluse areng ja laialdasem kasutus tekitab uusi küsimusi seoses eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega; nõuab seetõttu andmete vastutavate töötlejate, volitatud töötlejate ja valdajate pädevuste selgitamist, et paremini määrata vastavaid õiguslikke kohustusi ja tagada, et andmesubjekt teaks, kus tema andmeid säilitatakse, kellel on andmetele juurdepääs, kes otsustab, milleks isikuandmeid kasutatakse, ning millised varu- ja taastemenetlused on olemas;
37. kutsub seetõttu komisjoni üles võtma direktiivi 95/46/EÜ läbivaatamisel nõuetekohaselt arvesse pilvandmetöötlusega kaasnevaid andmekaitsega seotud küsimusi ja tagama, et andmekaitse-eeskirju kohaldataks kõigile huvitatud osapooltele, kaasa arvatud telekommunikatsiooni- ja muudele operaatoritele;
38. kutsub komisjoni üles tagama, et kõik internetiettevõtjad võtaksid enda kanda osa vastutusest isikuandmete küsimuses ning nõuab, et reklaamivahendajad ja veebitoimetajad teavitaksid interneti kasutajat selgelt enne tema kohta andmete kogumist;
39. tervitab äsja allkirjastatud lepingut raadiosagedustuvastust kasutavate rakenduste (RFID-rakenduste) eraelu puutumatusele ja andmekaitsele avaldatava mõju hindamise raamistiku kohta, mille eesmärk on tagada tarbijate eraelu puutumatus, enne kui raadiosagedustuvastuse märgised võetakse turul kasutusele;
40. toetab iseregulatsiooni algatuste (näiteks toimimisjuhendid) edasiarendamist ning Euroopa Liidu vabatahtlike sertifitseerimisskeemide kehtestamise arutelu, mis täiendaksid õiguslikke meetmeteid, säilitades samas ELi andmekaitserežiimi põhinemise õigusaktidel, millega kehtestatakse kõrgetasemelised tagatised; kutsub komisjoni üles viima läbi iseregulatsiooni algatuste kui andmekaitse-eeskirjade parema täitmise vahendite mõju hindamist;
41. on veendunud, et kõikide sertifitseerimis- või tähistuskavade puutumatus ja usaldusväärsus peab olema tagatud, nad peavad olema tehnoloogia suhtes neutraalsed, ülemaailmselt tunnustatud ja taskukohased, et vältida takistusi kavadega ühinemisel;
42. pooldab riiklike andmekaitseasutuste staatuse ning õiguste edasist selgitamist, tugevdamist ning ühtlustamist, samuti võimaluste uurimist Euroopa Liidu andmekaitse-eeskirjade ühtsema kohaldamise tagamiseks siseturul; rõhutab lisaks, et on oluline tagada Euroopa andmekaitseinspektori, riiklike andmekaitseasutuste ja artikli 29 töörühma volituste sidusus;
43. rõhutab sellega seoses, et tuleb tugevdada artikli 29 alusel loodud töörühma rolli ja volitusi, et parandada liikmesriikide andmekaitseasutuste vahelist koordinatsiooni ja koostööd, eelkõige seoses vajadusega tagada andmekaitse-eeskirjade ühtne kohaldamine;
44. palub komisjonil selgitada uues õiguslikus raamistikus riiklike andmekaitseasutuste sõltumatuse olulist mõistet, mis seisneb igasuguse välismõju puudumises
Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 16 ja harta artikliga 8. ; rõhutab, et riiklikele andmekaitseasutustele tuleks eraldada vajalikud vahendid ja anda harmoneeritud volitused uurimise läbiviimiseks ja sanktsioonide kehtestamiseks;
Andmekaitse üleilmse mõõtme tugevdamine
45. palub komisjonil ühtlustada ja tugevdada kehtivaid rahvusvahelise andmeedastuse menetlusi (õiguslikult siduvad lepingud ja äriühingu siduvad eeskirjad) ning määrata eespool viidatud isikuandmete kaitse põhimõtetest lähtudes kindlaks kesksed Euroopa Liidu andmekaitse kõrgete eesmärkidega põhimõtted, mida tuleks kasutada rahvusvahelistes lepingutes; rõhutab, et ELi ja kolmandate riikide vaheliste isikuandmete kaitse lepingute sätetega tuleks tagada Euroopa kodanikele samal tasemel isikuandmete kaitse nagu Euroopa Liidus;
46. on seisukohal, et andmekaitse piisavuse hindamise menetlust komisjonis võiks täpsustada, rangemalt rakendada, jõustada ja jälgida, ning et kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide andmekaitse taseme hindamise kriteeriumeid ja nõudeid tuleks täpsustada, võttes arvesse uusi ohtusid eraelu puutumatusele ja isikuandmetele;
47. kutsub komisjoni üles põhjalikult hindama nn Safe Harbour põhimõtete tõhusust ja nõuetekohast rakendamist;
48. kiidab heaks komisjoni seisukoha kaitstuse tasemete vastastikkuse põhimõtte kohta seoses andmesubjektidega, kelle andmeid eksporditakse kolmandatesse riikidesse või säilitatakse kolmandates riikides; palub komisjonil võtta otsustavaid meetmeid, mille abil edendada regulatiivset koostööd kolmandate riikidega, et täpsustada kohaldatavaid eeskirju ning ELi ja kolmandate riikide andmekaitsega seotud õigusaktide lähendamise võimalust; palub komisjonil võtta nimetatud küsimus esmatähtsana taaskäivitatud Atlandi-ülese majandusnõukogu päevakorda;
49. toetab komisjoni pingutusi tõhustada koostööd kolmandate riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO, Euroopa Nõukogu ja OECD, samuti standardiorganisatsioonidega, nagu Euroopa Standardikomitee (CEN), Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO), Veebikonsortsium (W3C) ja Internetiehituse töörühm (IETF); ergutab rahvusvaheliste standardite väljatöötamist
Vt 2009. aasta oktoobri Madridi deklaratsiooni ülemaailmsete eraelu puutumatuse standardite kohta globaliseeruvas maailmas (Global Privacy Standards for a Global World) ning 27.–29. oktoobril 2010. aastal Jeruusalemmas toimunud andmekaitse ja eraelu puutumatuse eest vastutavate volinike 32. rahvusvahelisel konverentsil vastu võetud rahvusvaheliste standardite teemalist resolutsiooni. , tagades samas rahvusvaheliste standardite teemaliste algatuste ja ELi, OECD ja Euroopa Nõukogu andmekaitsealaste õigusaktide praeguse läbivaatamise sidususe;
50. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
11.5.2011
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile
tervikliku lähenemisviisi kohta isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus
( 2011/2025(INI) )
Arvamuse koostaja:
Giles Chichester
ETTEPANEKUD
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. rõhutab, et eraelu õiguse tõhus kaitse on tähtis selleks, et tagada tarbijate usaldus, mida on vaja ühtse digitaalse turu täieliku kasvupotentsiaali realiseerimiseks;
2. on arvamusel, et ühtne digitaalne turg nõuab ühtset eraelu puutumatuse kaitset Euroopa tasandil, et edendada piiriülest kaubandust ja vältida moonutuste tekkimist turul; rõhutab, et delikaatsete majandusandmete (nt krediitkaardi numbrid, aadressid) kõrgetasemeline kaitse on usaldusväärsuse ja digitaalse tarbimise puhul väga oluline;
3. tuletab komisjonile meelde, et nii kaupade kui ka teenuste ühised põhimõtted ja eeskirjad on ühtse digitaalse turu eeltingimus, kuna teenused on digitaalse turu oluline osa;
4. rõhutab, et komisjon peab kõigi ettepanekute puhul vaagima kõiki aspekte, kaasa arvatud kontrollitud vajadus, õiguskindlus, halduskoormuse vähendamine, püsivad võrdsed võimalused ettevõtjatele, teostatavus, kulu ja andmekaitsega seotud tõenäoline väärtus;
5. tunnistab, et andmekaitset käsitlev direktiiv (95/46/EÜ) on valdkonna õigusliku raamistiku killustanud rakendamise ja jõustumise erinevuste tõttu liikmesriikides ja et uued tehnoloogilised lahendused on tekitanud uusi võimalusi andmekaitses; seetõttu nõustub, et vajadus uue õigusliku raamistiku järele on leidnud kinnitust;
6. tuletab komisjonile meelde, et delikaatsete andmete kategooriate laiendamise mõju tuleb põhjalikult analüüsida; jääb seisukoha juurde, et delikaatsete andmete suhtes kohaldatavate rangemate nõuete käsitlemiseks ei tohiks nõuda uusi arvukaid seaduslikke lube, et hoida alles vajalikke ja soovitud andmetöötlusega seotud rakendusi, ning et delikaatsete andmete loetellu tuleks lisada vaid kõik need andmed, mis on delikaatsed (peaaegu) kõigis võimalikes andmetöötluse valdkondades, nagu geneetiline teave;
7. palub komisjonil muuta direktiivi 95/46/EÜ mitte ainult täiendavate andmekategooriate kaasamise osas (näiteks geneetiline teave), vaid võtta arvesse uute andmete edasist arengut ja töötada direktiiv selles valdkonnas uuesti põhjalikult läbi;
8. tuletab komisjonile meelde, et mitte kõik andmete vastutavad töötlejad ei ole internetiettevõtted; palub komisjonil tagada, et uusi andmekaitse-eeskirju saab rakendada nii võrgupõhiselt kui ka võrguväliselt;
9. palub komisjonil täiendavalt reguleerida isikuandmete kogumist, ostu ja müüki ning lisada see aspekt iga uue andmekaitse-eeskirja kohaldamisalasse; rõhutab, et selliseid andmeid ei kasutata üksnes digitaalselt, vaid ka otseposti-kaubanduses;
10. palub komisjonil säilitada kõrgetasemeline andmekaitse, kuid samal ajal põhjalikult analüüsida VKEdele avalduvat mõju, veendumaks, et VKEd ei satu ebasoodsasse olukorda kas siis mittevajaliku halduskoormuse või mitmekordsete teavitamisnõuete läbi, millega takistatakse nende piiriülest tegevust, või muu bürokraatia läbi; on samuti arvamusel, et töödeldud andmete mahtu ja olemust tuleks samuti arvestada andmete vastutava töötleja suurusest sõltumata;
11. on veendunud, et õigusliku raamistiku läbivaatamine peab tagama paindlikkuse, mis võimaldab uuel raamistikul vastata tehnoloogia arenedes tulevikuvajadustele; kutsub komisjoni üles hindama uusi sätteid vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ning tagama, et need ei tekitaks kaubandustõkkeid, ei rikuks õigust õiglasele kohtumõistmisele ega moonutaks konkurentsi; rõhutab, et kõik uued põhimõtted tuleb luua selleks, et kaitsta andmesubjekti õigusi, ning et põhimõtted peavad olema vajalikud selle eesmärgi saavutamiseks ja piisavalt selged õiguskindluse tagamiseks ja ausa konkurentsi võimaldamiseks;
12. rõhutab, et profiili koostamine on digitaalse maailma oluline areng, mis ei tulene ainult sotsiaalse võrgustiku ja integreeritud interneti ärimudelite kasvavast tähtsusest; seetõttu palub komisjonil lisada säte profiili koostamise kohta, kus on täpselt määratletud profiil ja profiili koostamine;
13. tuletab komisjonile meelde, et vaja on täpselt määratleda termin „õigus olla unustatud”, et selgelt tuvastada asjakohased nõuded ja teha kindlaks, kelle suhtes saab seda õigust rakendada;
14. rõhutab, et kodanikud peavad saama kasutada oma andmetega seotud õigusi tasuta ning ilma posti- või muude kuludeta; palub ettevõtetel hoiduda isikuandmete vaatamise, muutmise või kustutamise õiguse ebavajalikest piirangutest;
15. palub komisjonil tagada, et sotsiaalvõrgustike kasutajatel oleks võimalik saada täielik ülevaade nende kohta olemas olevatest andmetest, ilma et neil tekiks ebaõiglasi kulutusi;
16. palub komisjonil veelgi hõlbustada andmete liikuvust internetis ning sealjuures arvestada teenuste pakkujate ärimudelit, olemasolevaid tehnilisi süsteeme ja sidusrühmade õigustatud huvisid; rõhutab, et kasutajad vajavad interneti sõltumatul ja vastutustundlikul kasutamisel oma võrgupõhiste andmete piisavat kontrolli;
17. on veendunud, et kõik sertifitseerimis- või tähistuskavad võiksid tugineda sellisele mudelile nagu EMAS ning et igal juhul peab olema tagatud nende puutumatus ja usaldusväärsus; palub, et iga kava sisaldaks individuaalset seerianumbrit sertifikaadil, mis on avalikkusele kättesaadav ja keskses avalikus andmebaasis kontrollitav;
18. palub komisjonil soodustada iseregulatsiooni algatusi, isiklikku vastutust ja enda kohta kogutud andmete kontrollimise õigust, eelkõige seoses internetiga;
19. tervitab äsja allkirjastatud eraelu puutumatuse ja andmekaitse mõjuhinnangu raamlepingut raadiosagedustuvastuse rakendamiseks, mille eesmärk on tagada tarbijate eraelu puutumatus, enne kui raadiosagedustuvastuse märgised võetakse turul kasutusele;
20. ergutab kõiki asjaomaseid asutusi töötama välja ühtse standardi, mida võib pidada individuaalse nõusoleku andmiseks, ning andmete kasutamise ja edastuse ühtse kokkulepitud aja;
21. kiidab heaks asjaolu, et komisjon kaalub eraelu kavandatud puutumatuse rakendamist, ning teeb ettepaneku, et selle konkreetne rakendamine võiks põhineda kaupadega seotud uut lähenemisviisi ja uut õiguslikku raamistikku hõlmaval kehtival ELi mudelil, et tagada kaupade ja teenuste vaba liikumine ühtlustatud eraelu puutumatuse ja andmekaitse nõuete kohaselt; rõhutab, et selle rakendamine peab põhinema kindlal ja selgel kriteeriumil ja määratlusel, et tagada kasutajate eraelu puutumatus ja andmekaitse, õiguskindlus, läbipaistvus, võrdsed tingimused ja vaba liikumine; on veendunud, et kontseptsioon „eraelu kavandatud puutumatus” peaks rajanema võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttel, mis tähendab, et kõik tooted, teenused ja süsteemid tuleks luua selliselt, et nad koguvad, kasutavad ja edastavad üksnes neid isikuandmeid, mis on selleks otstarbeks tingimata vajalikud;
22. rõhutab vajadust nõuetekohase ja ühtlustatud jõustamise järele terves ELis; soovitab komisjonil vaadata üle, milliseid sanktsioone saavad õiguskaitseorganid tõestatud rikkumise korral kasutada, kaaludes võimalust võtta kasutusele asjakohased käitumispõhised sanktsioonid eesmärgiga hoida ära edasine rikkumine;
23. märgib, et üksikisikud võiksid kasutada ühishagisid, et kollektiivselt kaitsta oma andmetega seotud õigusi ja nõuda andmetega seotud rikkumistest tekkinud kahju hüvitamist; märgib samas, et ühishagi kasutamise puhul tuleks rakendada piiranguid, et vältida väärkasutamisi; palub komisjonil täpsustada andmekaitsealase teatise ja praeguse avaliku arutelu seost kollektiivse hüvitamise osas;
24. rõhutab, et liikmesriigid peavad suurendama riiklike kohtu- ja andmekaitseasutuste volitusi ettevõtete karistamisel andmekaitsealaste rikkumiste või andmekaitsealaste õigusaktide kohaldamata jätmise korral;
25. kutsub komisjoni üles selgitama ja põhjendama eeskirju, mis käsitlevad asjakohasust, vajalikkust, tulemuslikkust, selgust ja jõustatavust ning ametiasutuste volitusi, pädevust ja jõustamismeetmeid, et tagada ELis ühe kõikehõlmava ja ühtse andmekaitseraamistiku kohaldamine, mille abil pakkuda kõrgetasemelist ja võrdset kaitset sõltumata sellest, mis tüüpi andmetöötlusega on tegemist; nõuab, et muudetud õigusakte kohaldataks ja jõustataks nii Euroopa Liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil selleks, et ELi õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvad isikuandmed jääksidki selle raamesse, olenemata nende andmete edastamisest või andmete vastutava või volitatud töötleja asukohast, lihtsustades nõnda piiriülest ettevõtlust ilma üksikisikute isikuandmete kaitset ohustamata;
26. on veendunud, et isikuandmete edastamise suhtes peaksid kehtima jälgitavusnõuded (seoses saatja ja vastuvõtjaga) ja see teave peaks olema asjaomasele isikule kättesaadav; rõhutab, et kui üksikisik soovib muuta vastutavalt töötlejalt saadud isikuandmeid, tuleks talle kui andmete omanikule anda võimalus, et nõue edastatakse nii andmete algallikale kui ka kõigile vastutavatele töötlejatele, kellele andmed olid esitatud;
27. palub komisjonil täpsustada isikuandmete vastutavate töötlejate juriidilist vastutust; rõhutab, et on vaja selgeks teha, kas esimene andmete vastutav töötleja või viimane teadaolev töötleja on vastutussuutlik või kas nad kannavad ühisvastutust;
28. kutsub komisjoni üles edendama ELi isikuandmete kaitse standardeid kõikide asjakohaste rahvusvaheliste foorumite ja lepingute raames; juhib sellega seoses tähelepanu komisjonile esitatud üleskutsele esitada ettepanek lepinguväliste võlakohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva Rooma II määruse reguleerimisala laiendamiseks nii, et see hõlmaks andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud rikkumisi, ning nõukogule esitatud üleskutsele anda luba läbirääkimiste alustamiseks eesmärgiga sõlmida rahvusvaheline kokkulepe, mille kohaselt saavad üksikisikud kasutada ELis tõhusaid õiguskaitsevahendeid, juhul kui nende ELi õigusaktide kohaselt kehtivaid andmekaitset ja eraelu puutumatust käsitlevaid õigusi on rikutud;
29. rõhutab, et kõigile kodanikele võrdsete tingimuste ja ühetaolise kaitse tagamiseks peavad muudetud telekommunikatsiooniraamistiku turvaeeskirjad ja nõue isikuandmeid puudutavast rikkumisest teavitamise kohta kajastuma kõigis uutes üldistes õigusaktides.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
9.5.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
32
4
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Ivo Belet, Bendt Bendtsen, Maria Da Graça Carvalho, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Lena Ek, Ioan Enciu, Adam Gierek, Norbert Glante, Fiona Hall, Romana Jordan Cizelj, Krišjānis Kariņš, Lena Kolarska-Bobińska, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Marisa Matias, Jaroslav Paška, Herbert Reul, Amalia Sartori, Britta Thomsen, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Niki Tzavela, Marita Ulvskog, Kathleen Van Brempt, Henri Weber
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Matthias Groote, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Silvana Koch-Mehrin, Vladko Todorov Panayotov, Markus Pieper, Algirdas Saudargas
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Alexandra Thein
14.4.2011
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile
tervikliku lähenemisviisi kohta isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus
( 2011/2025(INI) )
Arvamuse koostaja:
Matteo Salvini
ETTEPANEKUD
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
A. arvestades, et andmekaitsedirektiiv 95/46/EÜ ja ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid käsitlev direktiiv 2009/140/EÜ muudavad võimalikuks isikuandmete vaba liikumise siseturul;
B. arvestades, et internetis tekib üha rohkem erinevaid sotsiaalvõrgustikke, kus eelkõige noored oma isikuandmeid avaldavad;
C. arvestades, et direktiivi 1995/46/EÜ üldpõhimõtted on jätkuvalt asjakohased, üleilmastumine ja tehnoloogia kiire areng on tekitanud isikuandmete kaitse valdkonnas uusi probleeme, kuna sõltuvus keerulistest andmetöötluseks mõeldud infotehnoloogiavahenditest on suurenenud ja kasvab internetis toimuv tegevus, sealhulgas e-kaubanduse, e-tervise, e-valitsuse ja sotsiaalvõrgustike kasutus, käitumisharjumusi jälgivate reklaamiteenuste arendamine ning pilvandmetöötlus;
D. arvestades, et kasvav üksikisikute isikuandmete vahetamine ja uued tehnoloogilised arengud on viinud isikuandmete kogumise, säilitamise ja kasutamise suurenemiseni ning tõstatanud küsimuse seoses kohaldatava õiguse määramise ja kõigi huvitatud osapoolte vastutuse määratlemisega ELi andmekaitseõiguse rakendamisel (nt ELi kodanike isikuandmetega tegelev ettevõte, kelle peakontor asub väljaspool ELi territooriumit ja kes sõlmib allhankelepinguid samuti väljaspool ELi territooriumi asuvate ettevõtetega);
E. arvestades, et andmekaitset käsitleva direktiivi 95/46/EÜ läbivaatamine peaks hõlmama ELi andmekaitse õigusliku raamistiku ulatuslikku reformi, millega kaasnevad palju rangemad eeskirjad andmete kogumise kohta, eriti seoses isikute teavitamisega sellest, miks, kes ja kui kaua tema andmeid nii võrgus kui ka väljaspool võrgukeskkonda kogub ja kasutab;
F. arvestades, et internetis oste sooritades puudub kodanikel see turvatunne, mis väljaspool võrgukeskkonda, sest kardetakse identiteedivarguse, läbipaistvuse puudumise ning selle pärast, kuidas isikuandmeid töödeldakse ja kasutatakse;
G. arvestades, et kaubanduses sageneb ettevõtete kliendikaartide (nt klubi-, boonus- või sooduskaartide) kasutus, mille abil koostatakse või on võimalik koostada klientide profiile;
H. arvestades, et nende kliendikaartide kaudu kogutavaid andmeid kasutatakse kliendi profiili koostamiseks; arvestades, et on tekkinud turg, kus nende andmetega kaubeldakse,
1. nõuab siseturu andmekaitsemõõtme paremaks muutmist liikmesriikide õigusaktide täieliku ühtlustamise teel nii võrgus kui ka väljaspool võrgukeskkonda pärast põhjalikku mõjuhindamist ja analoogselt telekommunikatsiooni raameeskirjadele vastavalt kõrgeimatele andmekaitsestandarditele, et suurendada õiguskindlust, tagada eraelu puutumatuse kaitse ühtne tase, vähendada halduskoormust ja kulusid, vältida meelepärase kohtualluvuse valimise ohtu liikmesriikide rohkem ja vähem rangete siseriiklike õigusaktide vahel ning kindlustada võrdsed võimalused kõigile majandustegevuses osalejatele ja andmetöötlejatele; on seisukohal, et see edendab ühtset digitaalset turgu ja vähendab liigseid kulusid ettevõtetele, eriti VKEdele;
2. usub, et ELi andmekaitse-eeskirjade rakendamine on ELi piires jätkuvalt ebaühtlane ja killustatud, avaldades pärssivat mõju isikute andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud põhiõigustele ja vabadustele, lepinguliste suhete õiguskindlusele ja selgusele, e-kaubanduse ja e-tervise arengule, tarbija usaldusele süsteemi vastu, piiriülestele tehingutele ning ettevõtete ja VKEde jaoks tõeliselt võrdsete tegutsemisvõimaluste loomisele ühtsel turul;
3. märgib, et andmekaitsel peaks olema siseturul veelgi tähtsam roll;
4. nõuab ELi olemasoleva andmekaitse õigusraamistiku kiiret läbivaatamist eelkõige seoses sellega, et uute andmetöötlusviisidega, nagu profiilide koostamise või soovimatu andmete edastamisega, kaasneb isikuandmetele üha suurem oht;
5. nõuab täpsemalt, et andmekaitse-eeskirjad viidaks kõigis andmekaitse valdkondades vastavusse eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiiviga, et vältida teema killustatud käsitlust;
6. rõhutab vajadust toimiva siseturu järele, pidades silmas andmekaitse-eeskirjade ühtset, terviklikku ja tulemuslikku jõustamist, võttes arvesse uute tehnoloogiate mõju üksikisikute õigustele, menetluste läbipaistvust ning asjaomaste isikute õigustatud huve, tagades samal ajal isikuandmete ülekantavuse, et hõlbustada nii siseturu kui ka interneti tõrgeteta toimimist ning sellele iseloomulikku avatust ja omavahelist seotust;
7. on seisukohal, et igasugust isikuandmetega seotud teavet, mis ringleb erinevate ühtsete kontaktpunktide ja siseturu infosüsteemi vahel, töödeldakse, kasutatakse ja kogutakse üksnes seaduslikel eesmärkidel, ning et andmete kuritarvitamise ennetamiseks on kehtestatud vajalikud kaitsemeetmed;
8. rõhutab, kui tähtis on direktiivi kooskõlas tehnoloogiliste edusammudega ajakohastada;
9. on seisukohal, et profiilide koostamine peaks põhimõtteliselt olema lubatud vaid kindlatel õiguslikel alusel või asjaosaliste vabatahtlikul ja teadlikul nõusolekul, mille nad võivad igal ajal oma äranägemise järgi tagasi võtta;
10. märgib, et pilvandmetöötluse areng ja laialdasem kasutus tekitab uusi küsimusi seoses eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsega; nõuab seetõttu andmete haldajate, töötlejate ja valdajate pädevuste selgitamist, et paremini määrata vastavaid õiguslikke kohustusi ja et andmesubjektid teaksid, kus nende andmeid säilitatakse, kellel on nende andmetele juurdepääs, kes otsustab, milleks milliseid isikuandmeid kasutatakse, ning millised varu- ja taastemenetlused on olemas;
11. rõhutab vajadust korraldada nii teenusepakkujatele kui ka kodanikele ja tarbijatele andmekaitset käsitlevaid teavituskampaaniaid ja koolitusi ning töötada välja sihtotstarbelised kommunikatsioonistrateegiad; nõuab, et tagataks, et kodanikud oleksid piisavalt informeeritud oma õigustest ja kohustustest seoses nende isikuandmete kasutamisega, lühi- ja pikaajalistest tagajärgedest, mis kaasnevad teatud liiki andmete jagamisega, nõusoleku andmise erinevatest viisidest, andmete ülekantavusest, eraelu puutumatuse kaitsest ning neist vahenditest, mida nad saavad kasutada, et hoida ära olukordi, mis kahjustavad nende privaatsust ja seega ka nende õigust olla unustatud (s.t eraisikute õigust sellele, et nende isikuandmeid enam ei kogutaks, analüüsitaks, töödeldaks ega kasutataks mingil moel ja et andmed hävitataks, kui neid seaduses ette nähtud eesmärgil enam ei vajata), eelkõige internetikeskkonnas;
12. kutsub komisjoni üles tugevdama, selgitama ja ühtlustama eeskirju vaba ja teadliku nõusoleku kohta ning muutma lepingutingimused selgemateks; nõuab, et üldiselt peab isik esmalt andma nõusoleku, enne kui tema andmeid võib koguda, analüüsida, profiilidesse töödelda või edastada; nõuab ka, et kõnealused andmed peab asjaomase isiku taotlusel avaldama ja ka hiljemalt selle isiku taotlusel kustutama; rõhutab, et andmesubjekte tuleb selgelt teavitada kolmandates riikides kehtiva andmekaitse asjakohasuse tasemest;
13. rõhutab, et andmekaitsega seotud küsimused mõjutavad tarbijaid ja ettevõtteid, samuti töötajaid; nõuab seetõttu, et töötajate suhtes kehtestataks kõrged andmekaitsestandardid, et vähendada nende isikuandmete põhjendamatut kontrollimist;
14. palub komisjonil selgitada isikuandmete kaitse valdkonnas kohaldatava õigusega seotud eeskirju, sest andmevahetuse üleilmastumise tõttu on huvitatud osapoolte vastutusi üha raskem kindlaks teha; rõhutab, et andmehalduritele on vaja tagada õiguskindlus ning tuleb vältida lünki direktiiviga 95/46/EÜ sätestatud isikuandmete kaitsmisel;
15. rõhutab, et majandustegevus ei tohiks mingil juhul toimuda andmesubjektidest sõltumata; samuti tuleb andmesubjektidele nende piisava teavitamise teel tagada võimalus kasutada oma otsustusõigust;
16. juhib komisjoni tähelepanu sellele, et andmekeskuste asukoht on strateegiliselt ülitähtis ning kui see asub väljaspool ELi territooriumi, tuleb arvestada võimaliku mõjuga;
17. tervitab komisjoni ettepanekuid isikuandmetega seotud rikkumisest teatamise süsteemi kohta eraelu puutumatuse ja elektroonilise side direktiivis, mida tuleks kohaldada järjepidevalt kõigis valdkondades, kus on vaja andmete kaitset; nõuab kehtiva isikuandmete töötlemisest teatamise süsteemi läbivaatamist ja lihtsustamist nii, et seda laiendataks andmekaitse tõsistele rikkumistele väljaspool telekommunikatsioonisektorit, et tagada, et andmetöötlust käsitlevate nõuetega ei seata andmehalduritele liigset koormust ja teha lõpp liikmesriikides selles valdkonnas kehtivatele erinevatele nõuetele; nõuab isikuandmetega seotud rikkumisest teatamise süsteemi laiendamist andmekaitse tõsistele rikkumistele väljaspool telekommunikatsioonisektorit, rõhutades rikkumistest teatamise ühtse süsteemi tähtsust;
18. rõhutab, et isikute otsustusõigus peab olema esmatähtsal kohal ning et igal isikul on õigus saada tasuta teavet selle kohta, milliseid andmeid tema kohta on kogutud, nagu ka õigus nende andmete kustutamisele eelkõige profiilidest, mida koostatakse kaubanduslikel eesmärkidel;
19. rõhutab, et tähtis on, et isikuandmete valdajad määraksid ühe andmekaitse eest vastutava töötaja, kelle ülesanne on selgelt määratletud; on seisukohal, et ühtsel turul tegutsevad organisatsioonid peaksid saama nimetada oma ELis toimuva tegevuse jaoks ühe andmekaitse eest vastutaja;
20. kutsub komisjoni üles võtma direktiivi 95/46/EÜ läbivaatamisel nõuetekohaselt arvesse pilvandmetöötlusega kaasnevaid andmekaitsega seotud küsimusi ja tagama, et andmekaitse-eeskirju kohaldataks kõigile huvitatud osapooltele, kaasa arvatud telekommunikatsiooni- ja muudele operaatoritele, tagades samas pilvandmetöötluse arengu;
21. rõhutab, et isikuandmetele juurdepääsu kord peab olema kõigis liikmesriikides kodanikele selge ja kiiresti kättesaadav, kaasa arvatud internetis, ning seda peab toetama ka kontaktpunktide võrgustik; nõuab eelkõige jõustamissätete lihtsustamist;
22. kutsub komisjoni üles uurima andmetega tutvumise, nende muutmise ja kustutamise korda ning alternatiivset vaidluste lahendamise võimalust siseturul, iseäranis võrgukeskkonnas, ning rõhutab vajadust rakendada nõuetekohast rikkumismenetlust;
23. nõuab, et suurendataks riiklike ametiasutuste jõustamissuutlikkust, muuhulgas ELi mittekuuluvate ettevõtete suhtes, kelle tegevus on suunatud ELi tarbijatele;
24. nõuab kindlalt eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kasutamise edendamist ja eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte rakendamist, et tagada tulevikus eraelu puutumatuse küsimuste kaasamine tehnoloogia arendusse; kutsub komisjoni üles julgustama tehnoloogia tarnijaid järgima põhilisi eraelu puutumatuse põhimõtteid, pidades tehnoloogia arendamisel ja rakendamisel muu hulgas silmas andmemahtude minimeerimist, läbipaistvust ja kasutajate kontrolli, et tagada isikuandmete kaitse kõrge tase kogu siseturul;
25. palub komisjonil Euroopa Standardikomiteega konsulteerides uurida võimalust töötada välja teenuste standardid isikuandmete haldamise ja sellega seotud teabehaldusvahendite arendamise jaoks, võttes nõuetekohaselt arvesse eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet; on seisukohal, et sellised eraelu puutumatuse standardid edendaksid parimaid tavasid andmehaldussüsteemide väljatöötamisel ning parandaksid eelkõige andmebaaside haldamise ja andmete säilitamise rakenduste turvalisust; rõhutab samas, et kõik ettepanekud peaksid olema tehnoloogiliselt neutraalsed ja innovatsioonisõbralikud;
26. kutsub komisjoni üles vaatama koos Euroopa Standardikomiteega läbi Euroopa riistvara käitlemise standardid, võttes nõuetekohaselt arvesse eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet, ning ergutama tootmisstandardite väljatöötamist, mis võimaldaksid andmete lõplikku kustutamist sellisest riistvarast, mida enam ei kasutata isikuandmete säilitamiseks või mis kõrvaldatakse muul viisil; on samuti seisukohal, et sellised eraelu puutumatuse standardid edendaksid tootmises parimaid tavasid; rõhutab samas, et kõik ettepanekud peaksid olema tehnoloogiliselt neutraalsed ja innovatsioonisõbralikud;
27. nõuab artikli 29 töörühma tähtsuse suurendamist, et sel oleks ametlik roll standardsete andmekaitse-eeskirjade rakendamisel ja sõltumatus Euroopa Komisjonist;
28. kutsub komisjoni üles teostama iseregulatsiooni algatuste kui andmekaitse-eeskirjade täitmise tagamise vahendite mõjuhindamist;
29. ergutab töötama välja ELi sertifitseerimissüsteemi eraelu puutumatuse ja andmekaitse valdkonnas; süsteem peaks olema ülesehitatud nii, et sellega ei kaasneks ettevõtete, eriti VKEde liigset koormamist kulukate ja bürokraatlike kohustustega, mis võiksid pärssida nende süsteemis osalemist; süsteem peaks olema tehnoloogia suhtes neutraalne, ülemaailmse tunnustuse potentsiaaliga ning taskukohane, et vältida sellega ühinemise takistusi;
30. toetab ELi andmekaitsealaste õigusaktidega kooskõlas olevatele veebisaitidele ELi sertifitseerimissüsteemi loomist, mis tugineks Euroopa eraelu puutumatuse märgiste süsteemile EuroPriSe (vabatahtlik üleeuroopaline sertifikaat, mis näitab, et informaatikatooted või -teenused on kooskõlas ELi andmekaitsealaste õigusaktidega) ning mida kohaldataks kogu ELi piires ning mis asendaks mitmesugused olemasolevad erasektori sertifitseerimissüsteemid ja märgistused, mida tunnustatakse sageli ainult kohalikul tasandil; on seisukohal, et enne süsteemi rakendamist tuleks läbi viia põhjalik mõjuhinnang;
31. on seisukohal, et iseregulatsiooni algatuste väljatöötamine ja edendamine võib parandada kehtivat andmekaitse õiguslikku raamistikku, kuigi need algatused ei saa asendada seadusandlikke meetmeid, eriti jõustamise osas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama selliseid algatusi ning arendama välja ja toetama vahendeid, mis teevad isereguleerimisega nõustumise ettevõtete jaoks atraktiivsemaks;
32. palub komisjonil usaldusväärseid andmekaitsesüsteeme, nagu ettevõtetesisest andmekaitseinspektorite andmekaitsekontrolli koos siseriiklike andmekaitse järelevalveasutuste välisauditiga, liiga kõrge ühtlustamise tasemega mitte piirata;
33. toetab ELi tasandil ühtsete ja selgete nõuete kehtestamist, mille alusel teostada kontrolli eraelu puutumatuse ja andmekaitse valdkonnas;
34. kiidab heaks komisjoni seisukoha kaitstuse tasemete vastastikkuse põhimõtte kohta seoses andmesubjektidega, kelle andmeid eksporditakse kolmandatesse riikidesse või säilitatakse kolmandates riikides; palub siiski komisjonil võtta otsustavaid meetmeid, mille abil edendada regulatiivset koostööd kolmandate riikidega, et selgitada kohaldatavaid eeskirju ning ELi ja kolmandate riikide andmekaitsega seotud õigusaktide lähendamise võimalust; palub komisjonil võtta nimetatud küsimus esmatähtsana taaskäivitatud Atlandi-ülese majandusnõukogu päevakorda;
35. nõuab lihtsamate ja tõhusamate meetmete väljatöötamist, mis võimaldaksid isikuandmete rahvusvahelist edastamist nii, et oleks tagatud piisav andmekaitse ja eraelu puutumatuse tase;
36. kutsub komisjoni üles säilitama teatavatest andmekaitseeeskirjadest ajakirjanduslikul eesmärgil kehtivat erandit, mis on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 9, et kaitsta ELis vaba ja sõltumatut meediat ning toetada kirjandusliku või kunstilise eneseväljenduse eesmärgil loovust.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
13.4.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
36
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Toine Manders, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Eva-Britt Svensson, Róża Gräfin von Thun und Hohenstein, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Ashley Fox, María Irigoyen Pérez, Pier Antonio Panzeri, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Olle Schmidt
14.4.2011
KULTUURI- JA HARIDUSKOMISJONI ARVAMUS
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile
tervikliku lähenemisviisi kohta isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus
( 2011/2025(INI) )
Arvamuse koostaja: Seán Kelly
ETTEPANEKUD
Kultuuri- ja hariduskomisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. rõhutab, et isikuandmete mõiste internetis ja digitaaltehnoloogias tuleb täpsemalt ja laiemalt määratleda, eriti seoses uute isikutuvastuse ja jälgimise süsteemidega, eelkõige arvestades nn HTTP küpsiseid (HTTP cookies) ja direktiivi 2002/58/EÜ
EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37. , et tagada digitaalse ühtse turu õiguskindlus ja tõsta sellega andmekaitse tõhusust;
Läbipaistvus
2. rõhutab, et kasutajaid tuleb teavitada pädevast andmekaitseasutusest ja oma isikuandmete hõlpsa parandamise ja kustutamise võimalustest;
3. rõhutab, et tuleb kasutusele võtta asjakohased mehhanismid kasutajate nõusoleku või keeldumise registreerimiseks ning et nõusolek või keeldumine peab olema selgesõnaline, mitte eeldatav;
4. tuletab meelde, et interneti kasutajatel peaks olema õigus „olla unustatud” seoses suhtlusvõrkude ja pilvandmetöötlusega; rõhutab sellega seoses, et kasutajatel peaks olema õigus kontrollida, millised nende isikuandmetest on avalikult kättesaadavad;
5. rõhutab, et kasutaja isikuandmeid, mille ta on teatavaks teinud tööandjale ja mis puudutavad tema ametialast olukorda, ei tohiks avaldada ega edastada kolmandatele isikutele ilma asjaomase isiku eelneva loata;
6. rõhutab, et kasutajate arvates on selgitusi isikuandmete kaitse põhimõtete kohta üldiselt raske lugeda ja mõista, ning toetab seetõttu teabesüsteemi loomist, mille abil andmesubjektil on võimalik aru saada, kuidas tema isikuandmeid töödeldakse, kui ta on selleks nõusoleku andnud;
Laste ja alaealiste andmekaitse
7. rõhutab, et laste ja alaealiste isikuandmete kaitsmiseks internetis tuleb võtta konkreetseid andmekaitsemeetmeid; kordab, et meedia- ja IKT oskused peaksid moodustama olulise osa põhiharidusest, et lapsed ja alaealised oskaksid internetikeskkonnas vastutustundlikult ja turvaliselt tegutseda;
8. rõhutab, et suhtlusvõrkude teenuse osutajad peavad avaldama oma turvalisuspõhimõtted selges ja lihtsas keeles ning paigutama need nähtavale kohale, et alaealised kasutajad saaksid hinnata võrgu kasutamisest tulenevaid ohtusid; rõhutab eriti, et alaealisi kasutajaid tuleks sobivalt juhendada ja teha jõupingutusi nende anonüümsuse kaitsmiseks, kui nad kasutavad veebipseudonüümi; rõhutab, et neile tuleks tungivalt soovitada minimaalse informatsiooni andmist suhtlusvõrkudele ja teha nad täielikult teadlikuks isikuandmete, nagu fotod, telefoninumbrid ja kodune aadress, avaldamise ohtudest;
9. palub seetõttu liikmesriikidel lisada meedia kasutamine lahutamatu osana koolide ja muude õppeasutuste, sealhulgas eelkooli õppekavasse, ning pakkuda õpetajatele ja koolitajatele vajalikke koolituse ja täienduskoolituse võimalusi;
10. nõuab, et andmehaldureid kohustataks kasutusele võtma vanuse kindlakstegemise mehhanisme, kui see protsess ei ohusta tarbijate eraelu puutumatust ega takista nende õigust veebiteenuseid kasutada;
11. nõuab erikohustuste ja –nõuete kehtestamist alaealiste ja eelkõige lastega seotud andmete töötlemise suhtes, mille hulka kuulub ka lastega seotud tundlike andmete kogumise keeld; teeb ettepaneku lubada alaealistelt isikuandmeid koguda ainult juhul, kui seda tehakse seaduslikul eesmärgil;
12. on seisukohal, et kooliõpilaste ja muude õppeasutuste õpilaste isikuandmete kogumist ja töötlemist tuleb läbi viia asjakohase hoolikusega ning andmeid võib edasi anda ainult juhul, kui selleks on antud nõusolek, kuid asjaomaste laste huvide kaitsmine peab olema esikohal;
13. teeb ettepaneku kasutusele võtta süsteem, kus pakutava andmekaitse tase on andmesubjektile enne nõusoleku andmist kohe selgelt arusaadav, ning see süsteem võiks olla astmeline ja seda võiks kontrollida sõltumatu asutus;
Teadlikkuse tõstmine
14. soovitab komisjonil ja liikmesriikidel korraldada alaealistele ning eelkõige lastele ja nende hooldajatele suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, milles rõhutatakse internetis varitsevaid ohtusid nende eraelule ja õpetatakse, kuidas ennast kaitsta, ning selgitatakse, et nad peavad ise vastutustundlikult tegutsema; rõhutab, et selline teave tuleb esitada selges ja arusaadavas vormis; seda nõuet tuleks eriti kohaldada tekstide koostamise suhtes, mis on aluseks konkreetsele nõusolekule, et andmeid võib kasutada;
15. lisaks sellele soovitab korraldada andmehalduritele ja andmetöötlejatele koolitust ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et teavitada neid nende kohustustest ja vastutusest;
16. rõhutab, et ajakirjanduse vajadusi silmas pidades on oluline säilitada ja vajadusel tugevdada direktiivi 95/46/EÜ
EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. artiklis 9 nimetatud erandit, kuna see on ajakirjandusliku tegevuse vältimatu eeltingimus järjest keerulisemaks muutuvas tehnoloogilise meedia keskkonnas ja vältimatu eeltingimus meedia rolli täitmiseks demokraatlikus ühiskonnas.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
12.4.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
29
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Magdi Cristiano Allam, Maria Badia i Cutchet, Zoltán Bagó, Malika Benarab-Attou, Lothar Bisky, Piotr Borys, Jean-Marie Cavada, Silvia Costa, Santiago Fisas Ayxela, Mary Honeyball, Petra Kammerevert, Emma McClarkin, Marek Henryk Migalski, Katarína Neveďalová, Doris Pack, Chrysoula Paliadeli, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Marietje Schaake, Marco Scurria, Joanna Senyszyn, Hannu Takkula, László Tőkés, Helga Trüpel, Gianni Vattimo, Marie-Christine Vergiat, Sabine Verheyen, Milan Zver
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Nadja Hirsch, Seán Kelly
25.5.2011
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile
tervikliku lähenemisviisi kohta isikuandmete kaitsele Euroopa Liidus
( 2011/2025(INI) )
Arvamuse koostaja:
Françoise Castex
ETTEPANEKUD
Õiguskomisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. rõhutab, et ülemaailmse infoühiskonna kiire tehnoloogiline areng nõuab laiaulatuslikke ja ühtseid andmekaitse-eeskirju; märgib, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta õiguslikult siduvaks muutumist võiks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 16 olla konkreetne õiguslik alus isikuandmete kaitse alase õigusliku vahendi vastuvõtmiseks, kui see põhineb ELi õigusaktides ette nähtud kõrgetasemelisel kaitsel, ning on arvamusel, et see annaks suurema õiguskindluse; arvestades, et sellega seoses tuleb täielikult kinni pidada harta artiklist 8;
2. on seisukohal, et andmekaitseküsimuste suureneva keerukuse ning liikmesriikidevahelise siseriikliku õiguse ühtlustamise puudumise tõttu tuleb Euroopa tasandil võtta vastu terviklik õiguslik vahend; kutsub sellega seoses komisjoni üles rajama isikuandmete rikkumisest teavitamise süsteemi telekommunikatsiooni sektorit käsitleva e-eraelu direktiiviga loodud süsteemi eeskujul;
3. palub komisjonil kasutada võimalust ning tugevdada ja kindlustada andmesubjektide jaoks kõrgetasemeline kaitse ja parandada Euroopa andmekaitseseadust;
4. rõhutab, et õigus tutvuda andmetega ei tähenda mitte ainult täit ligipääsu andmesubjekti puudutavatele andmeprotsessidele, sh nende allikatele ja adressaatidele, vaid ka automatiseeritud andmetöötluse loogikaga seonduvale arusaadavale teabele; rõhutab, et viimati nimetatu muutub profileerimisel ja andmete hankimisel veelgi aktuaalsemaks;
5. palub komisjonil tagada andmekaitseõiguste ja tarbijaõiguste koos toimimine;
6. tuletab meelde, et kaitsetud isikud, eriti lapsed, vajavad erilist kaitset, et nende isikuandmete turvalisuse tagamiseks tuleb rakendada kohaseid ja konkreetseid meetmeid ning et nende puhul tuleb kõrgetasemeline andmekaitse üheks põhikriteeriumiks muuta; on veendunud, et liikmesriikide andmekaitseasutused peaksid võtma meetmeid teadlikkuse suurendamiseks eelkõige alaealiste seas;
7. kutsub komisjoni üles võtma arvesse meelepärase kohtualluvuse valimise ohtu oma ettepanekutes kohaldatava õiguse kindlaksmääramise kohta;
8. toetab isikuandmete läbipaistva töötlemise üldpõhimõtte rakendamist, et inimestele neid puudutavate andmete haldamist lihtsamaks teha;
9. toetab igati komisjoni teatist teadliku nõusoleku aluspõhimõtte kohta ja palub komisjonil selgitada ning tugevdada asjakohaseid eeskirju;
10. tunneb käitumisharjumuste põhise veebireklaami tõttu muret ning tuletab meelde, et eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv nõuab nn küpsiste saatmiseks ja personaliseeritud reklaamkuulutuste saatmise eesmärgil inimese hilisema internetikäitumise jälgimiseks asjassepuutuva inimese eelnevat selgesõnalist nõusolekut;
11. väljendab heameelt komisjoni otsuse üle uurida võimalusi, kuidas muuta üldreegliks praegu ainult telekommunikatsioonisektoris kehtiv nõue isikuandmetega seotud rikkumistest teatada;
12. kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut konkreetsete meetmete vastuvõtmiseks laste jaoks, sest nemad ei ole alati interneti kasutamisega seotud ohtudest teadlikud;
13. märgib, et ELi õigusaktide läbivaatamine ei tohi Euroopa ettevõtetele kaasa tuua põhjendamatuid kulutusi, mis mõjutaksid nende konkurentsivõimet võrreldes kolmandate riikide ettevõtetega;
14. on veendunud iseregulatsiooni, eelkõige toimimisjuhendite põhjal toimuva iseregulatsiooni soosimise vajalikkuses;
15. märgib, et isikuandmete kaitse puudutab igaüht, ent selle õigusakti rakendamine ei tohi viia kuritegelike tegude või rikkumiste lubamiseni; tuletab sellega seoses meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 annab liidu õigusega tagatud õiguste või vabaduste rikkumise korral õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile;
16. toetab seoses komisjoni teatises soovitatud andmekaitsealase raamistiku läbivaatamisega õigusraamistikul põhinevate ning õiguslikult täitmisele pööratavate ja siduvate iseregulatsioonialgatuste edasiarendamist ning pooldab Euroopa Liidu sertifitseerimisskeemide toetamise jätkamist; tuletab meelde, et siinkohal peaks täitma olulist rolli riigihangete sektor, võttes juhtimise enda kätte;
17. toetab igati komisjoni teatist ja palub liikmesriikidel kindlustada, et riiklikel andmekaitseasutustel on asjakohased volitused ning omavahendid, mis võimaldavad neil riiklikul tasandil täita ülesandeid nõuetekohaselt ja tagavad neile sõltumatuse;
18. kutsub komisjoni üles jätkama kolmandate riikidega dialoogi rahvusvahelise sidusa õigusliku raamistiku loomise üle, kuna pilvandmetöötlus ja muud tehnoloogilised edusammud võimaldavad andmete töötlejatel asuda mitmes riigis; palub komisjonil ühtlasi tugevdada siduvate ettevõtluseeskirjade mõistet rahvusvahelise andmeedastuse valdkonnas;
19. kutsub komisjoni üles võtma meetmeid artikli 29 töörühma tähtsuse ning rolli kinnitamiseks ja tugevdamiseks, et tagada selle erapooletus ning tegevuse läbipaistvus ning et parandada riiklike ametiasutuste koostööd ja suurendada ühtlust isikuandmete kaitse eeskirjade kohaldamisel; palub samas komisjonil teha ettepanek sellise õigusliku raamistiku loomiseks, mis tagaks Euroopa andmekaitseinspektori, riiklike andmekaitseasutuste ja artikli 29 töörühma volituste sidusa rakendamise;
20. kutsub komisjoni üles tagama, et direktiivis antaks selged ja ühtlustatud määratlused;
21. kutsub komisjoni üles nägema õigusraamistikus ette suurema läbipaistvuse isikandmete töötlemise puhul;
22. kutsub komisjoni üles tagama vastavuse võimalikult väheste andmete kogumise ja otstarbe piiramise põhimõtetele;
23. rõhutab andmetega tutvumise, nende muutmise ja kustutamise õiguse tähtsust;
24. kutsub komisjoni üles kehtestama tundlike andmete puhul eriti rangete piirangutega korda, mille jaoks on vaja see andmekategooria selgelt määratleda;
25. kutsub komisjoni üles tagama, et praegu kehtiva andmekaitsedirektiivi artiklis 9 ajakirjandusele tehtud erandid säiliksid ning et ajakirjandusvabaduse kaitsmise huvides tehtaks kõik võimalik, et hinnata uute eeskirjade valguses vajadust neid erandeid edasi arendada;
26. kutsub komisjoni üles suurendama interneti sidusrühmade vastutust isikuandmete küsimuses ja nõuab eelkõige, et reklaamivahendajad ja veebitoimetajad teavitaksid interneti kasutajat selgelt enne tema kohta andmete kogumist.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
24.5.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
23
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Raffaele Baldassarre, Luigi Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Françoise Castex, Christian Engström, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Syed Kamall, Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Francesco Enrico Speroni, Dimitar Stoyanov, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Zbigniew Ziobro, Tadeusz Zwiefka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Piotr Borys, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, József Szájer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Pablo Arias Echeverría
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
15.6.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
49
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jan Philipp Albrecht, Rita Borsellino, Simon Busuttil, Carlos Coelho, Rosario Crocetta, Cornelis de Jong, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Cornelia Ernst, Tanja Fajon, Kinga Gál, Kinga Göncz, Nathalie Griesbeck, Sylvie Guillaume, Ágnes Hankiss, Anna Hedh, Salvatore Iacolino, Sophia in ‘t Veld, Lívia Járóka, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Timothy Kirkhope, Juan Fernando López Aguilar, Baroness Sarah Ludford, Clemente Mastella, Véronique Mathieu, Claude Moraes, Jan Mulder, Georgios Papanikolaou, Judith Sargentini, Birgit Sippel, Csaba Sógor, Rui Tavares, Wim van de Camp, Daniël van der Stoep, Axel Voss, Renate Weber, Tatjana Ždanoka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Edit Bauer, Michael Cashman, Anna Maria Corazza Bildt, Luis de Grandes Pascual, Ioan Enciu, Heidi Hautala, Stavros Lambrinidis, Mariya Nedelcheva, Norica Nicolai, Zuzana Roithová, Michèle Striffler, Cecilia Wikström
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Marita Ulvskog, Silvia-Adriana Ţicău
