LÕPLIK
A6-0193/2005
16.6.2005
RAPORT
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat
(2004/2265(INI))
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Raportöör:
Tokia Saïfi
Koostaja (*):
Joan Calabuig Rull ; tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
(*) Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö – kodukorra artikkel 47
PE 357.753v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
EXPOSÉ DES MOTIFS............................................................................................................12
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS .........................................................17
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamus ............21
Regionaalarengukomisjoni arvamus ..................................................................26
ÕIguskomisjoni arvamus ............................................................................................29
MENETLUS..............................................................................................................................33
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat
( 2004/2265(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga “Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat – tekstiili- ja rõivatööstuse kõrgetasemelise kogu soovitused“ KOM(2004)0668 ;
– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 (teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta) artikli 10 kohaldamise kohta
ELT C 101, 27.4.2005, lk 2. ;
– võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2003. aasta teatist, mis käsitleb “tekstiili- ja rõivatööstuse tulevikku laienenud Euroopa Liidus” ( KOM(2003)0649 );
– võttes arvesse 11. detsembri 2002. aasta komisjoni teatist pealkirjaga “Tööstuspoliitika laienenud Euroopas” ( KOM(2002)0714 );
– võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb tegevuskava Euroopa tekstiili- ja rõivatööstuse konkurentsivõime arendamiseks ( KOM(1997)0454 – C4-0626/97 ));
– võttes arvesse komisjoni aruannet pealkirjaga “Siseturu mõju naiste tööhõivele tekstiili- ja rõivatööstussektoris”
(Sotsiaalse Euroopa lisa 2/91). ;
– võttes arvesse “komisjoni juhiseid liikmesriikide tööhõivepoliitika osas” ( KOM(1997)0497 );
– võttes arvesse oma 14. novembri 1996. aasta resolutsiooni rahvusvaheliste arengusuundade mõju kohta ühenduse tekstiili- ja rõivatööstussektorile
EÜT C 362, 12.2.1996, lk 248. ;
– võttes arvesse oma 10. aprilli 1992. aasta resolutsiooni ühenduse algatuse kohta, mis puudutab tekstiili- ja rõivatööstussektorist tugevasti sõltuvaid piirkondi ( RETEX - Initiative communautaire concernant les régions fortement dépendantes du secteur textile-habillement )
EÜT C 125, 18.5.1992, lk 276. ;
– võttes arvesse oma 11. oktoobri 1990. aasta resolutsiooni rahvusvahelise tekstiilikaubanduse kokkuleppe ( Multifibre Arrangement ) pikendamise või sellele pärast 1991. aastat järgneva režiimi kohta
EÜT C 284, 12.11.1990, lk 147. ;
– võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengu komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi ( A6‑0193/2005 ),
A. arvestades, et Euroopa Liidu tekstiili- ja rõivatööstussektor, mis koosneb peamiselt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest ning on väga töömahukas, on võtmesektor, millel on paljutõotav tulevik, kui samaaegselt uute turgude avamisega esitatakse sotsiaalsed ja keskkonnaalased eeskirjad ja tagatakse nendest kinnipidamine ning innovatsiooni toetamine;
B. arvestades, et pärast impordipiirangute lõplikku kaotamist võib selles sektoris alates 1. jaanuarist 2005 täheldada impordi silmatorkavat kasvu, eriti mis puudutab importi Hiinast ning mis on kaasa toonud enneolematu töökohtade vähenemise nii ELis kui ka ELi traditsiooniliselt varustavates arengumaades, nagu näiteks Sri Lankas, Pakistanis, Marokos jne;
C. arvestades, et põhimõtteliselt on kvootide kaotamine õige, kuid kartes, et täielikult ülekuumenenud impordi kasvu tulemusena Hiinast pöördutakse tagasi protektsionistlike piirangute juurde nii tööstusriikides kui ka arengu- ja üleminekuriikides, kus sarnaselt ELile on Hiina ulatusliku ekspordikampaania tulemusena töökohtade arv vähenenud;
D. arvestades, et kaubandus Hiinaga on problemaatiline eelkõige seetõttu, et Hiina ei ole mingil juhul vabaturg ja suurem osa tekstiiliettevõtetest on endiselt riiklikud ettevõtted, mis saavad riigipankadelt intressideta laene, süstemaatiliselt eksporditoetusi, varjatud riigiabi, nagu tasuta elektrienergia, ning see kõik takistab turu tõrgeteta toimimist;
E. juhib tähelepanu asjaolule, et samaaegsed suured hinnaalandused teatud tooterühmades võivad Euroopa tarbijatele tõesti kasulikud olla, ent rekordiliselt suurte impordimahtude ja madalate hindade kombinatsioon võib seada kodumaise rõivatööstuse vastamisi peaaegu ületamatute probleemidega;
F. arvestades, et ettevõtjad peavad ise toime tulema väljakutsetega, mis seoses liberaliseerimisega neile esitatakse, kuid avaliku võimu ülesanne on luua tingimused selleks, et ettevõtjad oleksid konkurentsivõimelised ja mõlemapoolsuse alusel oleks tagatud turgude täielik ja üldine avatus;
G. tunnistab, et Hiina on vägagi suuteline konkureerima paljudes tekstiili- ja rõivatööstuse tooterühmades ning on mitmeti arendanud oma eeliseid (masstootmine, madalad palgad) tihedas koostöös Euroopa tööstusega;
H. tuletab meelde vältimise vajadust, et vähimarenenud maad oleksid suurimad kaotajad praeguses liberaliseerimise protsessis ning nende töötajate töötingimuste ja elustandardi halvenemise osas; arvestades, et vaesemates riikides on rõivatööstuse töötajatest 70–80% naised;
I. meenutades, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmetel lubati Hiina liitumisel WTOga kohaldada kuni 2008. aastani erilisi kaitsemeetmeid, mis võimaldavad piirata Hiinast eksporditavat kaupa koguseliselt eelkõige turuhäirete või “kaubanduse korrakohase arengu” takistamise korral;
J. arvestades, et 70% Euroopa turule paisatud võltsitud kaubast pärineb Hiinast ja pooled Euroopas võltsimise vastu suunatud tolliprotseduuridest puudutavad tekstiilitooteid ja rõivaid ning nende käigus konfiskeerib toll igal aastal ligikaudu 5 miljonit ebaseaduslikult võltsitud rõiva- ja riideeset;
K. võttes arvesse tootepiraatluse ja võltsimisega seotud sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid ning nende kahjulikku mõju loomevõimele ja innovatsioonile, eelkõige Euroopa tekstiiliettevõtjate puhul, kes on viimastel aastatel spetsialiseerunud üha enam toodetele, mille lisandväärtus on suurem, ning tunnevad seetõttu, et nende loomevõime ja uuenduslikud jõud – Euroopa tekstiilitööstuse viimased selged eelised ­– on ohus;
L. meenutades, et Barcelona protsessi 10. aastapäeva eelõhtul on aeg astuda samme loomaks tihedaid suhteid Vahemere mõlemal kaldal asuvate riikide vahel ja laiendada edu tagavate strateegiate ulatust säästvaks arenguks ja positiivse tõuke andmiseks siseriiklike ja piirkondlike turgude arenguks selles piirkonnas ning tagada tõhus solidaarsus ühise arengu vaimus;
M. arvestades, et liikmesriigid ei tohi ise meetmeid võtta, sest nad on andnud kaubanduspoliitika ELi ainupädevusse;
N. arvestades, et ELi ja Hiina vahel sõlmitud kahepoolsed lepped võimaldavad kõnealuse ulatusliku väljakutsega tulla toime õiglasel, läbipaistval ja tulevikku suunatud viisil;
O. arvestades, et arvukad ettevõtete sulgemised ja töökohtade vähendamine tekstiilisektoris, eriti viimastel aastatel ja eelkõige alates 2005. aasta algusest, toovad endaga kaasa suuri sotsiaalseid ja humanitaarseid probleeme ja Euroopa Rõiva- ja Tekstiililiidu (EURATEX) prognoosid on väga murettekitavad;
P. on seisukohal, et ELi senine struktuurimuutust toetav poliitika on olnud üldiselt edukas;
Q. arvestades, et avaliku sektori meetmed on tekstiilitööstuse kaasajastamiseks ja ümberstruktureerimiseks vajalikud, samuti ka innovatsiooni, teadusuuringute, töötajate koolituse ja muutusi saatvate sotsiaalsete meetmete edendamiseks;
R. arvestades, et Euroopa Liidu piirkonnad, mida töökohtade kaotus tekstiilisektoris kõige rohkem puudutab, on juba sageli tööpuuduse ja heaolu osas niigi halvemas olukorras ja ebastabiilsuse suurenemine selles sektoris üksnes suurendab territoriaalset ebavõrdsust liidus,
1. väljendab muret Euroopa Liitu imporditavate väljastpoolt Euroopat, eriti Hiinast pärinevate tekstiilitoodete koguse ebanormaalselt suure kasvu üle pärast maailma tekstiilitoodangu kokkuleppe jõustumist 1. jaanuaril 2005 ja kvootide kaotamist, asjaolu üle, millel on koos väljavaatega veelgi suuremale kasvule kaugeleulatuv tähendus tööhõivele Euroopa tekstiili- ja rõivatööstuses kui suure tulevikupotentsiaaliga strateegilises sektoris, millel on piirkonniti silmatorkavalt kõrge kontsentratsioon ja mis koosneb põhiliselt väikestest ja mikroettevõtetest, kus on ülekaalus naistööjõud;
2. kutsub komisjoni üles julgustama kõiki WTO riike – peale kõige nõrgemate arengumaade – kasutama Doha arengukava läbirääkimisi vastastikusel põhinevate turgudele juurdepääsu tingimuste saavutamiseks, mis oleksid ühtlasi õiglased ning suurte tekstiili- ja rõivatootjate puhul võrreldavad, samuti saavutama eetika-, sotsiaal- ja keskkonnaalaste klauslite tunnustamine;
3. kutsub komisjoni üles viima läbi uuringu WTO raamistikus toimuva kõnealuse sektori järkjärgulise liberaliseerimise mõju kohta majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele, eriti vähemsoodsates ja asjassepuutuvast sektorist tugevasti sõltuvates piirkondades;
4. kutsub komisjoni üles suurendama majanduslikku ja poliitilist survet kolmandatele riikidele eesmärgiga saavutada järkjärguline sotsiaalsete ja keskkonnaalaste normide kasutusele võtmine nendes maades;
5. palub WTO-l kiirendada mittetariifsete kaubandustõkete kõrvaldamist ja ühtlustada tehnilisi eeskirju, eelkõige vastastikuse tunnustamise põhimõtte elluviimise abil;
6. kutsub komisjoni üles kavandama oma tulevasi volitusi kaubandusalaste läbirääkimiste osas, pidades silmas kaubandusorganisatsiooni, mis võimaldab töötingimuste parandamist, sotsiaalsete õiguste kaitset ja tugevdamist ning tõhusat keskkonnakaitset;
7. kutsub komisjoni üles avaldama poliitilist ja majanduslikku survet, et saavutada järeleandmisi kunstlikult liiga madalaks hinnatud Hiina vääringu vahetuskursi osas, mis on vastuolus järkjärgulise kaubanduse liberaliseerimisega maailmas;
8. kutsub komisjoni üles lihtsustama menetlusi, mille eesmärk on hõlbustada dumpinguvastaste meetodite kasutamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt, ning nõuab dumpinguvastase menetluse läbipaistvuse suurendamist;
9. nõuab, et Euroopa Komisjon rakendaks ebaausate tavade ilmnemisel "kaubandustõkete" määrust ja varustaks end mõjusa järelevalvevahendiga, mis võimaldaks niisuguste tavade süstemaatilist kindlakstegemist ja vajalike vastumeetmete viivitamatut kasutuselevõtmist;
10. rõhutab, et maailmakaubandus – sh ka kaubandus Hiinaga – kujutab endast Euroopa tekstiilitööstusele vaid siis väljakutset ja mitte ohtu, kui kõigi jaoks kehtivad samasugused konkurentsitingimused ning mõlemad pooled järgivad samu mängureegleid, mida siiani kindlasti tehtud ei ole;
11. tervitab komisjoni ja Hiina vahel 10. juunil 2005. aastal sõlmitud kokkulepet tekstiilitoodete ekspordi piiramiseks Hiinast; kutsub komisjoni ja nõukogu siiski üles laiendama vajaduse korral kokkulepet ka teistele tekstiilitoodete kategooriatele ja tagama läbipaistvus ekspordi piirangute puhul kasutatavate arvestuse aluste osas; nõuab, et kokkuleppe ebapiisava rakendamise puhul kohaldatakse kaitseklausleid;
12. nõuab tungivalt, et komisjon ei kaotaks valvsust seoses Ameerika Ühendriikide poolt tekstiili- ja rõivatööstuse valdkonnas võetud kaitsemeetmete võimaliku mõjuga ja eriti seoses tekstiili- ja rõivakaubanduse suunamisega läbi Hiina;
13. palub komisjonil ja liikmesriikidel erimeetmeid kasutades aktiivselt toetada Euroopa Liidu fondide raames teadusuuringuid, innovatsiooni ja elukestvat kutsealast täiendõpet eesmärgiga suurendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet tekstiili- ja rõivatööstuse sektoris, eriti nende väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul, kes kannatavad kvootide kaotamise all alates 1. jaanuarist 2005, ning aidata neil toime tulla tootmise asukoha muutmisest tulenevate mõjudega;
14. viitab sellele, et peale Euroopa töötleva tööstuse huvide tuleb arvestada ka Euroopa importijate pikaajaliste huvidega;
15. nõuab samal ajal tungivalt, et komisjon tugevdaks intellektuaalomandi kaitset vastavalt WTO raames sõlmitud TRIPSi leppele, et võimaldada tõhusat võitlemist võltsimise ja tootepiraatluse vastu; kutsub peale selle komisjoni üles võtma otsusekindel hoiak, et tagada TRIPS-leppe (eelkõige artikli 25 lõike 2) kohaldamine tekstiilinäidiste ja mudelite valdkonnas kolmandate riikide turgudel ja nägema ette karmid vastumeetmed nende sätete mittejärgimise puhul; on arvamusel, et asjakohaseid meetmeid tuleks kohaldada ka võltsimises ja piraatluses osalejate suhtes;
16. peab siinkohal vajalikuks, et Hiina ja Euroopa töörühma raames tuleb minna kaugemale, kui üksnes ettevõtete teadlikkuse suurendamise ja teavitamise aktsioonid ning komisjon saaks edaspidi kindel olla, et Hiina karmistab võltsimise ja piraatluse eest vastutavate isikute suhtes kohaldatavaid sanktsioone;
17. rõhutab, et säästva arengu tagamiseks tuleb tugevdada ettevõtjate sotsiaalse vastutuse põhimõtet ja toetada ILO standardite ja konventsioonide ning rahvusvaheliste keskkonna- ja inimõiguste alaste lepete ranget järgmist, lisades need põhimõtted ELi kahe- ja mitmepoolsetesse kaubanduskokkulepetesse;
18. kutsub komisjoni üles kasutama WTO institutsionaalset raamistikku ja kahepoolseid kaubanduskokkuleppeid selleks, et võidelda tõhusalt kõikide kaasaegse orjuse, laste töö ning eelkõige kolmandate riikide tekstiili- ja rõivatööstussektoris töötavate naiste ekspluateerimise vormide vastu, et tagada töötajate põhiõiguste tunnustamine ja takistada sotsiaalset dumpingut;
19. kutsub Hiinat kui Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) liiget järgima kokkulepitud tööjõualaseid direktiive ja keskkonnaalaseid põhinõudeid ning kohaldama rikkumiste eest karistusi;
20. palub komisjonil viia rahvusvahelisel tasandil sisse auahne algatus loomaks parem tasakaal erinevate rahvusvaheliste organisatsioonide pädevuste, volituste ja võimupositsioonide vahel ning nõuab sotsiaalseid õigusi, inimõigusi ja keskkonnakaitset käsitlevate lepingute tegelikku kohaldamist;
21. nendib, et kõnealuse sektori kaasajastamiseks ja edendamiseks tehtavaid jõupingutusi tuleb vaadelda kui ELi poliitika horisontaalsed eesmärke, eelkõige ELi struktuuripoliitika osas;
22. on teadlik asjaolust, et kaitseklauslite, mille rakendamist vastavalt WTO ettekirjutustele viivitamatult nõutakse, kehtimise aeg on piiratud; palub komisjonil viia ellu konkreetne plaan ümberstruktureerimise toetamiseks ning kogu tekstiili- ja rõivatööstussektori ümberkorraldamiseks, et kindlustada selle tulevik ja tagada konkurentsivõimelisus rahvusvahelistel turgudel;
23. peab endiselt vajalikuks võtta arvesse antud sektorile suunatud lähenemist ühenduse tasandil ja kutsub komisjoni üles arvestama seda kaalutlust seoses ebatavalise ja tungiva väljakutsega, mille ees kõnealune valdkond seisab; viitab lisaks sellele, et sotsiaalsel dialoogil on oluline roll kaasajastamise ja ümber korraldamisega toimetulekul, seejuures on mõlemad selle sektori konkurentsivõime jaoks möödapääsmatud;
24. palub komisjonil esitada ettepanek, mille kohaselt iga ettevõtja, kes soovib ELi eksportida, peab kinnitama, et ta järgib rahvusvahelisi sotsiaal- ja keskkonnasätteid ning nende eeskirjade rikkumise korral on toodete importimine ELi keelatud, eelkõige nende toodete puhul, mille tootmises on osalenud vahialused, lapsed või sunnitöölised, ilma et oleks arvestatud nende ametiühingute poolt kehtestatud õigusi;
25. rõhutab, et kõnealuses sektoris on oluline juurutada toodete päritolu ja tootja nime kajastavate etikettide kohustuslik kasutamine, et tarbijatel oleks võimalik tuvastada toodete päritolu;
26. palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta mõjuvaid meetmeid võitlemiseks Euroopa tekstiili- ja rõivatööstuse toodete võltsimise vastu ja Euroopa tarbija kaitsmiseks;
27. kutsub seetõttu komisjoni üles muutma määrust (EMÜ) nr 2913/92 ja seda muutvaid hilisemaid määrusi, et kehtestada tollikontroll eesmärgiga teha kindlaks tooted, mille päritolu osas on esitatud valeandmeid;
28. nõuab, et EL säilitaks ELi struktuurifondidest tehtavate maksete taseme pärast 2006. aastat kõikides Euroopa tekstiilitööstuse piirkondades ja viiks sisse ühenduse programmi tekstiili- ja rõivatööstussektori jaoks, mille raames edendatakse teadusuuringuid, innovatsiooni ja kutsealast täiendõpet ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid;
29. kutsub komisjoni üles kasutama struktuurifondide reserve ettenägematute kohalike ja kõnealuse sektoriga seotud kriiside korral vastavates piirkondades ettevõtluse käivitamiseks ja VKEde toetuseks, et edendada töökohtade loomist teistes majandusharudes;
30. jääb seisukohale, et ELi poolt struktuurifondide kaudu ettevõtjatele pakutavad arvukad võimalused toetuse saamiseks peaksid sõltuma tööhõive ning kohaliku ja piirkondliku arengu konkreetsetest kohustustest, mis on kooskõlas Lissaboni strateegia vaimuga;
31. kutsub komisjoni üles viima läbi uus uuring, et võtta meetmeid tekstiilitööstuse toetamiseks arengumaades ja vähimarenenud maades, kelle jaoks on tekstiilitoodete eksport elulise tähtsusega, et nad saaksid tootmist suurendada ja edendada nii oma siseriiklikku kui ka rahvusvahelist turgu;
32. nõuab tungivalt, et vähimarenenud maades arendatakse välja infrastruktuur, mis on vajalik nende konkurentsivõimelisuse tugevdamiseks tekstiilitööstuse rahvusvahelistel turgudel ja koostöö edendamiseks piirkondlikul tasandil;
33. kutsub nõukogu üles esitama ettepanek võtta viivitamatult vastu nõukogu määrus üldiste tollisoodustuste kohta ja võtma seejuures arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2005. aasta resolutsiooni, et mitte enam edasi lükata tsunami tõttu kannatada saanud maade toetamiseks ette nähtud meetmeid;
34. on teadlik, et liberaliseerimine puudutab mehi ja naisi erineval viisil ja rõivatööstuse kokkuvarisemise oht pärast kvootide kaotamist paljudes vaestes maades ähvardab naiste positsiooni nendes riikides oluliselt nõrgendada;
35. meenutab, et vastavalt Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2005. aasta resolutsioonile tuleb GSP raames säilitada soodustused kõige vähem arenenud maade jaoks, et võimaldada neil hoida tootmis- ja ekspordimaht praegusel tasemel, ja et kõnealuses resolutsioonis on ette nähtud astmestamismehhanismid, mille raames tühistatakse tollisoodustused abisaaja maadest pärinevatele toodetele, mis on mingis valdkonnas saavutanud kõrge konkurentsivõimelisuse taseme, et tekstiili- ja rõivatööstuse toodete osas maailmakaubanduses just vähimarenenud maadele abi osutada;
36. kiidab heaks partnerlussuhete sõlmimise Euroopa-Vahemere piirkonnas, mis edendavad koostööd kõnealuses sektoris ja suurendavad selle sektori konkurentsivõimet, rakendades selleks koolitust, teadus- ja arendustegevust, tehnoloogilist uuendust, heade tavade levitamist ja turgu puudutava teabe vahetamist toetavat aktiivset poliitikat; soovitab luua Euroopa-Vahemere piirkonna võrgustiku, mis hõlmab koole, koolitusasutusi ning tekstiili- ja rõivatööstuse alal eriteadmisi omavaid tehnikakeskusi, et edendada tehnilist partnerlust, koolitust ja ühiseid teadusuuringute programme;
37. kutsub komisjoni üles üksikasjalikult kontrollima vastavalt kriteeriumidele, mis määrati kindlaks soodustusi võimaldatavates kaubanduskokkulepetes sisalduvaid päritolureegleid käsitleva 16. märtsi 2005. aasta komisjoni teatisega, nende reeglite lihtsustamist ja paindlikkust, samuti nende rakendamise mõjusa kontrolli vajalikkust, et takistada soodustuste kuritarvitamist ja soovib, et uued õigussätted kindlustaksid nende reeglite järgimise ja kohustuste tunnustamise Euroopas asuva Vahemere piirkonna suhtes; nõuab, et viiakse läbi uuringud ELi ja vähimarenenud maade tekstiili- ja rõivatööstusele kehtestatud sooduspäritolureeglite lihtsustamise mõju kohta;
38. kutsub komisjoni seoses konsolideeritud turu loomisega Euroopa – Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingute raames, samuti Vahemere maade vahel sõlmitud kahepoolsete kokkulepete tõhusa rakendamisega viia viivitamatult sisse vastavad algatused ja võtta endale asjakohaseid kohustusi, et hõlbustada kaupade vaba liikumist kogu Euroopa ja Vahemere piirkonna vahel; soovitab antud piirkonna jaoks luua ühine tollieeskirjade raamistik;
39. juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealuses sektoris nagu ka paljudes teistes Euroopa majandussektorites tegutsevate VKEde jaoks kujutab juurdepääsu puudumine rahastamisvõimalustele ja mõnede rahastamisvahendite ebasobivus endast jätkuvalt põhitakistust; kutsub komisjoni üles uurima vastavaid meetmeid ja ergutusvahendeid, et hoida osa tootmisahelast Euroopa-Vahemere piirkonna riikides, laienemisriikides ning Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikasse kaastaud riikides;
40. nõuab, et liikmesriikide vahel toimuvad arutelud peaksid võimaldama varasema päritolu kumulatsiooni rakendamist kõikide vähem arenenud maade ja lõunapoolsete Vahemere maade suhtes;
41. toetab tootmispiirkonna Euromed tugevdamist, mis võib ainsana aidata seista nii Vahemere lõuna- kui põhjakaldal asuvatel maadel vastu Ameerika ja Aasia piirkondlikele blokkidele ning tagada tööstustoodangu ja tööhõive säilimine; peab vajalikuks eriotstarbeliste ühenduse vahendite eraldamist, et võimaldada selles valdkonnas programmide läbiviimist teadusuuringute, innovatsiooni ja koostöö edendamiseks;
42. kutsub komisjoni üles uurima hoolikalt uue kemikaalide poliitika (REACH) mõju tekstiili- ja rõivatööstussektorile, iseäranis selle mõju konkurentsivõimele, keskendudes ennekõike VKEdele, ja kohandama ettepanekuid nii, et imporditud kaupadel ei oleks eelist ELis toodetud kaupade ees;
43. kutsub komisjoni üles uurima kõiki parameetreid seoses REACHiga, eelkõige selle mõju kulude suurenemisele, innovatsioonimahule ning konkurentsile Euroopa Liidus toodetud ja kolmandatest maadest imporditud toodete vahel, mida tuleb analüüsida üksikasjaliku mõju-uuringu raames, mis võtab arvesse ka nende parameetrite mõju VKEdele;
44. kutsub komisjoni üles kontrollima sobivaid võimalusi ja vahendeid Türgi rõivatööstuse toetamiseks ja Euroopa-Vahemere tootmispiirkonda tekstiili- ja rõivatööstuse valdkonnas edendavate meetmete laiendamist Türgi rõivatööstusele;
45. nõuab Euroopa tekstiiliplaani väljatöötamist, millele vastavalt oleks ette nähtud eraldi eelarve nii teadusuuringute, innovatsiooni, koolituse ja VKEde toetamiseks kui ka tootmisüksuste ümberkorraldamiseks ning töötajate ümberõppeks, ning peab seoses kõnealuse plaani kindlaks määramise ja järgimisega hädavajalikuks edendada sotsiaalset dialoogi ja konsultatsioone sotsiaalpartnerite vahel;
46. peab möödapääsmatuks võtta meetmeid tehnoloogilise uuenduse toetuseks ning tervitab tekstiili- ja rõivatööstuse tarbeks Euroopa tehnoloogiaplatvormi käivitamist, mille raames koostatakse pikaajaline ja uuenduslik strateegia sektori globaalse konkurentsivõime suurendamiseks ning edendatakse ja koordineeritakse teadus- ja arendusalaseid jõupingutusi;
47. tervitab kõrgetasemelise kogu aruannet nii selles sisalduvate soovituste sisu osas kui kõnealuses sektoris valitseva olukorra realistliku käsitluse ja strateegiaalase ettepaneku osas;
48. kutsub komisjoni üles tagama, et teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogramm keskenduks senisest enam VKEdele ning aitaks lahendada probleeme, mis on seotud teadus- ja arendustegevuse tulemuste siirdamisega ettevõtetesse; nõuab ka soodsate tingimuste kehtestamist, et teadustegevus ning innovatsioon võiks ettevõtete suurusele vaatamata muutuda äritegevuse alaliseks osaks;
49. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma ergutusmeetmeid ja spetsiaalseid abiprogramme, et julgustada tekstiili- ja rõivatööstuse sektoris tegutsevaid VKEsid investeerima oma teadus- ja arendustegevusse ja mittetehnoloogilise innovatsiooni alasesse tegevusse; rõhutab mittetehnoloogilisse teadustegevusse investeerimise olulisust ja kutsub komisjoni üles vaatama läbi riigiabi reguleerivad õigusaktid, et võimaldada käsitleda selle kategooria investeeringuid samal viisil kui teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid;
50. kutsub vastutavaid piirkondlikke ja riiklikke ametisasutusi üles töötama tihedas koostöös majanduslikus ja sotsiaalses valdkonnas tegutsevate üksustega nende piirkondade jaoks, mille arengus on tekstiilitööstus eriti oluline, välja kohalikud strateegiaplaanid;
51. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
EXPOSÉ DES MOTIFS
1.Volet politique commerciale
L'accord sur le textile et l'habillement, qui établissait une période de 10 années pour l'élimination des contingentements, s'est expiré le 31 décembre 2004.
Depuis le 1 er janvier 2005, le commerce du textile et de l'habillement est soumis aux règles générales du GATT qui empêche l'imposition de restriction quantitative aux importations.
En mars 2004, la Commission, consciente du bouleversement des équilibres économiques et sociaux que la suppression des quotas allait provoquer, a créé un groupe de haut niveau pour étudier le futur du secteur dans l'UE élargie.
En juin 2004, le groupe a présenté des recommandations se référant aussi bien à des aspects industriels que commerciaux.
Au niveau commercial, la stratégie la plus appropriée pour assurer l’avenir du secteur est de se concentrer sur les avantages concurrentiels de l’industrie européenne.
La pérennité de ces avantages concurrentiels est conditionnée par la construction effective de la zone de libre-échange pan-euro-méditerranéenne mais également par le respect sur le marché d’une concurrence loyale et équitable.
Le secteur du textile et de l’habillement européen est un secteur qui a subi le contrecoup du ralentissement économique au sein de l’UE et le surenchérissement de l’euro sur ses principaux marchés d’exportation mais c’est un secteur qui doit continuer à jouer sa carte commerciale.
C’est l’engagement politique de la Commission européenne pour l’industrie européenne dans la décennie à venir qui est aujourd’hui mis en jeu.
I. Opportunités de l’industrie européenne du textile et de l’habillement dans le cadre du commerce international
Une politique des échanges du textile et de l’habillement avec le reste du monde doit être fondée sur l’équité et la réciprocité.
A. L’accès aux marchés des pays tiers
L’Europe est le 2 e exportateur mondial de textile et d’habillement.
Cette industrie est très ouverte à la concurrence en effet l’Europe applique à ses importations textiles les droits de douane les plus faibles du monde.
Le libre accès au marché des pays tiers constitue un intérêt offensif majeur pour l’industrie textile européenne.
Il est plus que pertinent ici de réaffirmer la nécessité de son amélioration alors même que l’article 7 de l’accord sur les textiles et les vêtements n’a pas été respecté par certains pays émergents.
B. Un marché concurrentiel et équitable
La levée des quotas ne doit pas avoir comme conséquence la déstabilisation du marché.
Ce marché doit rester concurrentiel.
Il est donc nécessaire de maintenir une position ferme contre les pays qui ferment encore leurs frontières aux européens (barrières non-tarifaires).
Il faut appuyer la possibilité de mettre en place des instruments de défense et de régulation commerciale.
a) Instruments de défense commerciale:
L’union européenne doit mettre en place des mécanismes de défense commerciale agréés par l’OMC lorsque son industrie souffre de pratiques déloyales sur le marché.
Il est nécessaire que des mesures pratiques et des instruments de défense commerciale opérationnels et simples, par secteurs dans lesquels prédominent les PME, soient adoptés.
L’Union européenne et les États membres doivent faire usage, lorsque les circonstances le justifient des mécanismes de rétorsion prévus à cet effet, à l’instar de la clause de sauvegarde prévu par un accord international conclu à l’OMC et du mécanisme spécial de sauvegarde institué dans le cadre de l’adhésion de la Chine à l’OMC.
b) Défense des droits de la propriété intellectuelle:
L’Union européenne doit étudier les possibilités de renforcement des mesures visant à garantir le droit à la propriété intellectuelle.
S’il est entendu que la créativité et l’innovation sont les valeurs ajoutées principales du secteur du textile et de l’habillement, la Commission doit se doter des moyens de protéger au mieux ses avantages comparatifs.
En effet, dans le domaine des droits de la propriété intellectuelle (DPI), il est absolument nécessaire d’améliorer la protection des droits et leur application dans les pays tiers, ainsi que de sensibiliser les détenteurs de droits aux problèmes de la contrefaçon et des risques qui en découlent.
II.
Problèmes liés à la levée des quotas au 1 er janvier 2005
Le secteur du textile et de l’habillement européen est depuis la levée des quotas sérieusement préoccupé par la hausse des importations des produits chinois.
Mais la Commission est réticente à mettre en œuvre le mécanisme de clauses de sauvegarde alors même que les preuves d’une forte perturbation du marché lui sont amenées.
En effet, elle dispose depuis le 1 er janvier 2005 d’un système de suivi douanier a priori et a posteriori des importations des produits de textile et habillement de toute origine et d’un système de surveillance pour l’importation de certains produits originaires de Chine mais elle a fortement tardé à publier les chiffres des importations communautaires et donc à réagir efficacement.
De plus, la procédure mise en place par le biais de la publication des "lignes directrices" ne permet pas la mise en place d'actions rapides pour faire face aux distorsions du marché.
Il est certes nécessaire de continuer le dialogue avec la Chine sur le commerce des produits textile, instauré le 6 mars 2004 par la Commission européenne, mais il est également indispensable d’arriver à une concurrence juste et saine sur le marché.
La Chine doit se soumette au cadre légal de l’OMC et assurer sa responsabilité mondiale sur le marché du textile et de l’habillement, notamment vis à vis de ses pays voisins.
III.
Les initiatives et les réactions commerciales de l’Union européenne
A. La création d’une zone pan-euromed:
La zone euro-méditerranéenne constitue le 1er débouché de l’Union européenne.
Aussi pour rendre cette zone euro-méditerranéenne effective, il faut rendre plus fluide la circulation des biens en les affranchissant des droits de douane et anticiper l’application du cumul d’origine pour les pays du Sud de la méditerranée.
D’un point de vue stratégique, la réalisation rapide, avant 2010, de la zone pan‑euromediterranéenne est décisive pour le secteur.
Elle lui permettra de maintenir l’ensemble de la chaîne de production proche du marché européen et de combiner des avantages en matière de coûts, de qualité et de proximité.
La réalisation de cette zone paneuromed s’inscrit dans les liens historiques privilégiés entre l’Union européenne et ses partenaires de la Méditerranée et dans la politique de voisinage méditerranéenne de l’Union, d’où la nécessité d’assumer des préférences.
Faire disparaître la préférence tarifaire reviendrait à mettre en péril un grand nombre d’emplois dans des sociétés déjà fragilisées.
B. Accompagner les PVD vulnérables
Les Etats les moins développés du Sud risquent d’être les grands perdants de cette libéralisation.
Le principal "atout" que constitue leur main d'œuvre à bas prix a du mal a concurrencé les pays émergents, pays qui allient des faibles coûts à une production intégrée et à une certaine qualité.
La pression sur les prix exercée par les donneurs d’ordre occidentaux doit être limitée afin d’éviter un nivellement par le bas du travail.
En effet, les faibles dispositions sociales mises en place dans les pays les plus pauvres ne devraient pas résister au poids de la concurrence et le risque que les conditions de travail des ouvriers empirent, est réel.
2.
Volet politique industrielle:
En 2003, l'industrie du textile et de l'habillement de l'Union des vingt-cinq a employé 2,5 millions de travailleurs dans 170 mille entreprises, parmi lesquelles 95 % de PME représentant un chiffre d'affaires de 214 milliards d'euros.
Le secteur du textile représente 4 % de la production manufacturière totale de l'Union et 7 à 8 % de l'emploi manufacturier (chiffres fournis par Euratex).
D'une façon générale, l'industrie européenne occupe la première place mondiale et est reconnue pour sa créativité, ses innovations, sa technologie et la qualité élevée de ses produits.
Le groupe de haut niveau pour le textile et l'habillement, dont les objectifs essentiels avaient été approuvés par le Conseil "compétitivité" du 27 novembre 2003, recommande de garantir la compétitivité du secteur grâce à:
· des progrès dans le domaine de la technologie de l'habillement,
· l'amélioration des techniques de travail, des reconversions facilitées et la protection des droits de propriété intellectuelle,
· la garantie de ce que le cadre législatif interne de l'Union européenne reste attractif pour les investissements.
I. Questions liées à la concurrence
L'industrie textile et de l'habillement est confrontée à des obstacles spécifiques en matière de concurrence, lesquels excèdent les seules différences en matière de salaires et de charges sociales.
Certains de ces obstacles ont partie liée au droit communautaire, comme la nouvelle proposition relative aux substances chimiques REACH (enregistrement, évaluation et autorisation des substances chimiques), dont les implications en matière d'augmentation des coûts, de capacité d'innovation et d'impact sur la concurrence entre produits fabriqués dans l'Union européenne et produits importés depuis des pays tiers devront faire l'objet d'une minutieuse étude d'impact, laquelle devra tenir compte des effets produits sur les PME.
En dépit des progrès accomplis, le quatrième rapport sur l'application de la Charte européenne des petites entreprises ( COM(2004)0064 ), du 11 février 2004, indique que l'accès au financement demeure un obstacle de taille pour les entreprises.
C'est pourquoi la Commission et les États membres devraient évaluer les instruments financiers actuels pour étudier s'ils sont adaptés aux besoins du secteur.
II.
Recherche et développement, innovation
Contrairement à d'autres secteurs industriels européens, l'industrie du textile et de l'habillement se classe au premier rang mondial pour son utilisation de la technologie et de l'innovation, y compris le stylisme et d'autres aspects "non-technologiques" de l'innovation.
C'est pourquoi encourager la recherche et l'innovation en permanence revêtent une importance capitale pour le textile européen.
A cette fin, les mesures suivantes sont proposées:
- avancées technologiques dans le domaine de la fabrication de vêtements afin de surmonter le handicap concurrentiel avec les pays tiers;
- création de mode et nouveaux services offerts au consommateur ou à l'industriel grâce à la mise en place, dans les plus brefs délais, des concepts et des technologies existantes dans les domaines de l'adaptation au client, du stylisme virtuel et de l'élaboration de prototypes, coopération avec les fournisseurs et développement du produit.
Les transferts de technologie offriront au consommateur final de nouveaux services et satisferont la demande individuelle selon le slogan "juste à temps";
- textiles techniques à des fins d'applications novatrices;
- appui à l'innovation non-technologique, laquelle doit être clairement définie et encouragée, tout comme l'innovation technologique;
- participation facilitée de l'industrie et accès des PME aux programmes publics en matière de R&D et d'innovation moyennant trois types de mesures:
- amélioration des conditions générales régissant l'éligibilité aux fonds,
- introduction d'exigences plus strictes pour la participation des PME à des projets de recherche horizontale dans le cadre du Sixième programme-cadre de recherche et de développement;
- dans le cadre du Septième programme-cadre, respect de paramètres économiques transparents en vue de l'établissement des priorités et des budgets, afin de renforcer l'impact du programme sur la compétitivité industrielle;
- lutte contre les efforts dispersés de la recherche et définition d'objectifs commerciaux à long terme (plateforme technologique européenne pour le textile et l'habillement), et mise en place de structures innovantes.
Conclusion
La Commission doit mettre en place une politique concrète en coopération avec les Etats membres et les professionnels de l’industrie européenne pour que l’industrie du textile et de l’habillement reste une industrie clef de l’Union européenne.
L'Europe industrielle doit aujourd’hui mettre en commun ses moyens et développer une vision à long terme.
L’Union européenne doit l’aider en accélérant la mutation du secteur par le biais d’une politique concrète d’accompagnement, d’incitation à l’innovation et de préservation de son savoir-faire, véritable marque de son originalité mais aussi de sa compétitivité.
Enfin l’Union européenne doit conserver le caractère commercial de son industrie textile en lui donnant les moyens rapides de conserver une place concurrentielle sur le marché mondial.
25.4.2005
TÖÖHÕIVE- JA SOTSIAALKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat ( 2004/2265(INI) )
Arvamuse koostaja:
José Albino Silva Peneda
ETTEPANEKUD
Tööhõive ja sotsiaalkomisjon palub vastaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. märgib, et kvootide kaotamisel tekstiili- ja rõivatööstuses on kaugeleulatuvad tagajärjed, mis mõjutavad peamiselt piirkondi, kus enamus ettevõtetest ja töötajatest on jätkuvalt seotud selle tööstusharuga ning kus enamik töötajatest on madala haridustaseme, väheste oskuste ja kvalifikatsiooniga naised;
2. lisaks märgib, et paljud ettevõtted kasutavad soodustusi, mis kehtivad kaubavahetusele kolmandate riikidega oma töömahuka tootmise tervenisti või osaliselt ümberpaigutamiseks piirkondadesse, kus tervishoiu ja ohutuse, tööaja, tasu, sotsiaalkindlustuse ja töötajate esindamisega seotud tingimused on palju halvemad kui ELis, ning et nimetatud asjaolu ei ole selgitatud ostjatele ja tarbijatele, eriti pooltoodete puhul;
3. kutsub komisjoni üles kontrollima WTO kohustustest piinliku täpsusega kinni pidamist ja nende pidevat kontrollimist, et takistada sotsiaalset dumpingut ELis ning käivitada õigustatud juhtudel võimalikult kiiresti kaitsemeetmed, arvestades esimest indekseeritud impordinäitajat alates 1. jaanuarist 2005, vastavalt EURATEXi 9. märtsil 2005 komisjonile esitatud ametlikule ettepanekule; ning jätkata aruandekohustuslike statistiliste andmebaaside loomist;
4. lisaks sellele märgib, et Hiina tekstiiliekspordi õitsengu tulemusena kontrollib Hiina üsna pea maailma tekstiiliturgu, kuid põhilisi töönorme ja inimõigusi ei täideta;
5. usub, et on vaja põhjalikult hinnata täieliku liberaliseerimise, laienemise, kahepoolsete kokkulepete ja vastastikuse põhimõtte sotsiaalset, majanduslikku ja piirkondlikku mõju tekstiili- ja rõivatööstusele;
6. rõhutab, et komisjon ja liikmeriigid peaksid võtma konkreetseid valdkonnaspetsiifilisi toetusmeetmeid tööhõive, ümberkorraldamise ja konkurentsi edendamiseks, et hoida ära tekstiili- ja rõivatööstuse ümberpaigutamise sellised tagajärjed, mis võiksid kiiresti tööjõudu poole võrra vähendada; juhib tähelepanu sellele, et ELi piiridel tuleks rakendada asjaomaste ettevõtete suhtes tollitrahve;
7. juhib tähelepanu sellele, et seoses Hiina WTOga ühinemise tingimustega nähakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 138/2003¹ ette eriline kaitseklausel, mida kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2008 WTO liikmesriikide poolt Hiinast pärinevate tekstiili- ja rõivatoodete impordile ning tekstiili- ja rõivatoodete lepinguga hõlmatud toodete impordile, ning et komisjon võib tugineda nimetatud klauslile mistahes liikmesriigi taotluse korral või enda algatusel;
8. juhib tähelepanu sellele, et piiramatu ja tõhus rahvusvaheline konkurents avaldab survet tööturule; kutsub liikmesriike üles tagama erialase ettevalmistuse ja elukestva õppe võimalusi Leonardo da Vinci programmi ja Euroopa Sotsiaalfondi ning laiaulatuslike tööjõu kohandamise programmide kasutamise abil, et võimaldada töötajatel tööstuslike muutustega kohaneda;
9. juhib tähelepanu sellele, et mõned rahvusvahelise tekstiili- ja rõivatoodete kaubanduse ELi välised juhtivad riigid, nagu Türgi, on juba saavutanud edu kaitsemeetmete rakendamisel WTOs ja teised riigid, näiteks Ameerika Ühendriigid, on viidanud kavatsusele sarnaselt toimida, mistõttu on ka ELi jaoks oluline viivitamatult võtta asjakohaseid meetmeid;
10. rõhutab, et ELi tekstiili- ja rõivatööstus, mis käesoleval hetkel annab tööd 2,6 miljonile inimesele ja mille käive on 230 miljardit eurot, on pidevalt seisnud silmitsi ümberstruktureerimise raskustega ning vajab oma konkurentsivõime parandamiseks komisjoni ja liikmesriikide ühist toetust edendamaks konkreetseid ELi lisandväärtusi, nagu logistiline infrastruktuur, kliendi soovide kiire täitmine, toodete kvaliteet ja hulgikaubandus;
11. rõhutab, et ELi tekstiilisektori konkurentsivõime tagamisel on esmatähtis teadusuuringute ja innovatsiooni tõhustamine ELi vahenditega seotud konkreetsete stiimulite abil, mille eesmärk on muuta sektor innovaatilisemaks ja teadmuslikumaks;
12. on veendunud, et suurem läbipaistvus kõikide nende töökohtade suhtes, kus rõiva- ja tekstiilitooteid valmistatakse ning kus kehtivad töönormid, mis võiksid olla kehtestatud näiteks “tööstandardite koodeksi” ja “heade kaubandustavade koodeksiga", aitaks mõjutada ostjaid ja tarbijaid ostude valikul; kinnitab, et eespool toodud asjakohane koodeks peaks hõlmama kõiki litsentsi alusel tootmise vorme, ning kutsub komisjoni üles võtma enda kanda juhtiva rolli koodeksi väljatöötamisel, mis hõlmaks ILO standardeid ja töötajate esindamise minimaalseid tingimusi juhul, kui kaubad on tervikuna, osaliselt või litsentsi alusel toodetud kolmandates riikides;
13. rõhutab positiivse ettevõtluskliima tähtsust tekstiili- ja rõivatööstuses valdavate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) jaoks, mis tagab stabiilsuse, pakub stiimuleid äristrateegiateks ning jätkuvalt toetab ja parandab VKEde juurdepääsu uuendustele;
14. tunnustab sotsiaalse dialoogi tähtsust selliste majanduslike ja sotsiaalsete reformide teostamisel, mida on vaja turgude liberaliseerimise ja moderniseerimise väljakutsetele vastamiseks;
15. soovitab komisjonil uurida, kas struktuurifondi uue määruse artiklis 49
Dokument KOM(2004)0492 on seni ELTs avaldamata. nimetatud majanduslike ning sotsiaalsete ümberkorraldustega seotud ettenägematute kohalike ja valdkondlike kriiside lahendamiseks loodavat reservi saaks kasutada majandusliku, sotsiaalse ja regionaalse ühtekuuluvuse arengule kaasa aitamiseks, ning soovitab fondide kiirema ja tõhusama kasutamise võimaldamiseks määrata “tundlike” piirkondade loetelu eelnevalt kindlaks;
16. palub komisjonil kaaluda võimalust kehtestada inimväärikuse austamisel põhinev töötingimustega seotud “eetikamaks”, pakkudes seega välja tõhusa relva kaasaegse orjuse, laste töö ja ekspluateerimise kõigi vormide vastu võitlemisel; usub, et kõnealust maksu võiks kasutada arenguabifondi rahastamiseks ja see aitaks parandada töötingimusi kogu maailmas;
17. kutsub komisjoni, kõrgetasemelist kogu ja liikmesriike üles ületama olemasolevaid jaotusi ja kaaluma praktilisi meetmeid päritoluriigi tähise ja/või “Made in …” märgise kehtestamiseks, et kaupu oleks võimalikult hõlbus jälgida ning tarbijaid täielikult kaitsta.
MENETLUS
Pealkiri
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat - tekstiili- ja rõivatööstuse kõrgetasemelise kogu soovitused
Viited
2004/2265(INI) ]
Vastutav komisjon
INTA
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
EMPL
13.1.2005
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
José Albino Silva Peneda 16.12.2004
Arutamine komisjonis
15.3.2005
19.4.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
20.4.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
22
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Emine Bozkurt, Milan Cabrnoch, Ole Christensen, Jean Louis Cottigny, Joel Hasse Ferreira, Ilda Figueiredo, Stephen Hughes, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Thomas Mann, Maria Matsouka, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Jacek Protasiewicz, José Albino Silva Peneda, Anne Van Lancker
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Udo Bullmann, Elisabeth Schroedter, Marc Tarabella, Patrizia Toia
25.5.2005
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamus
Saaja: rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat
( 2004/2265(INI) )
Arvamuse koostaja:
Joan Calabuig Rull
(*) Tõhustatud koostöö komisjonide vahel – kodukorra artikkel 47
ETTEPANEKUD
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. väljendab muret Euroopa Liitu imporditavate väljastpoolt Euroopat, eriti Hiinast pärinevate tekstiilitoodete koguse ebanormaalselt suure kasvu üle pärast maailma tekstiilitoodangu kokkuleppe jõustumist 1. jaanuaril 2005 ja kvootide kaotamist, asjaolu üle, millel on koos väljavaatega veelgi suuremale kasvule kaugeleulatuv tähendus tööhõivele Euroopa tekstiili- ja rõivatööstuses kui suure tulevikupotentsiaaliga strateegilises sektoris, millel on piirkonniti silmatorkavalt kõrge kontsentratsioon ja mis koosneb põhiliselt väikestest ja mikroettevõtetest, kus ülekaalus on naistööjõud;
2. arvab, et Hiina ametiasutused peaksid võtma vabatahtlikke meetmeid, et olulisel määral aeglustada ELi suunatud ekspordi kasvu;
3. arvestades, et põhimõtteliselt on kvootide kaotamine õige, kuid kartes, et täielikult ülekuumenenud impordi kasvu tulemusena Hiinast pöördutakse tagasi protektsionistlike piirangute juurde nii tööstusriikides kui ka arengu- ja üleminekuriikides, kus sarnaselt ELile on Hiina ulatusliku ekspordikampaania tulemusena töökohtade arv vähenenud;
4. juhib seetõttu tähelepanu vajadusele valmistuda keskpika ja pikaajalise tähtajaga meetmete võtmiseks; nõuab eelkõige, et komisjoni uurimisele järgneks Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingus sätestatud kaitseklauslite jõustamine, kohaldades vajadusel kiirmenetlusi;
5. juhib tähelepanu asjaolule, et samaaegsed suured hinnaalandused teatud tooterühmades võivad Euroopa tarbijatele tõesti kasulikud olla, ent rekordiliselt suurte impordimahtude ja madalate hindade kombinatsioon võib seada kodumaise rõivatööstuse vastamisi peaaegu ületamatute probleemidega;
6. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama Hiinaga võimalikult kiiresti läbirääkimisi ja võtma ühiselt meetmeid, et hõlbustada sektori ümberstruktureerimist ja korvata selle protsessi sotsiaalsed mõjud; viitab lisaks sellele, et sotsiaalsel dialoogil on oluline roll kaasajastamise ja ümberkorraldamisega toimetulekul, seejuures on mõlemad selle sektori konkurentsivõime jaoks möödapääsmatud;
7. nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks oma jõupingutusi, et muuta vastastikkuse nõue üldreegliks liidu kaubandussuhetes oma kaubanduspartneritega; arvab, et komisjon peaks kõnealuste sektoritega koostöös kiiresti võtma lisameetmeid, et koostada tegevuskava, mis võimaldab rahvusvaheliste kaubanduseeskirjadega vastuolus olevad kaubandustakistused ja eelkõige mittetariifsed takistused varases staadiumis kindlaks teha;
8. näeb ELi ja Hiina vahelistes kahepoolsetes kokkulepetes võimalust ületada olemasolevad tohutud probleemid õiglasel ja läbipaistval viisil, mis näitab teed tulevikku;
9. juhib tähelepanu vajadusele tegevuspõhimõtete järele, millega edendatakse koolitust kõikidel tasanditel, sealhulgas elukestvat õpet, et viia koolitusalane pakkumine kooskõlla nõudlusega;
10. nõuab tungivalt, et kui läbirääkimiste ebaõnnestumine kahjustab märkimisväärselt ühenduse tekstiilitööstust, jõustaks komisjon Hiina Maailma Kaubandusorganisatsiooniga liitumise protokollis kehtestatud kaitsemeetmed ning rakendaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjades sätestatud impordipiiranguid;
11. tunnistab, et Hiina on vägagi suuteline konkureerima paljudes tekstiili- ja rõivatööstuse tooterühmades ning on mitmeti arendanud oma eeliseid (masstootmine, madalad palgad) tihedas koostöös Euroopa tööstusega;
12. on veendunud, et kaitsemeetmete ühepoolne rakendamine ELi poolt ei oleks õige viis kriisi ületamiseks;
13. juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa tekstiili- ja rõivatööstus on minevikus korduvalt näidanud oma suutlikkust edukalt konkureerida ja et ta on õigete raamtingimuste korral suuteline seda tegema ka tulevikus;
14. peab möödapääsmatuks võtta meetmeid tehnoloogilise uuenduse toetuseks ning tervitab tekstiili- ja rõivatööstuse tarbeks Euroopa tehnoloogiaplatvormi käivitamist, mille raames koostatakse pikaajaline ja uuenduslik strateegia sektori globaalse konkurentsivõime suurendamiseks ning edendatakse ja koordineeritakse teadus- ja arendusalaseid jõupingutusi;
15. tervitab kõrgetasemelise kogu aruannet nii selles sisalduvate soovituste sisu osas kui kõnealuses sektoris valitseva olukorra realistliku käsitluse ja strateegiaalase ettepaneku osas;
16. kutsub komisjoni üles tagama, et teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogramm keskenduks senisest enam VKEdele ning aitaks lahendada probleeme, mis on seotud teadus- ja arendustegevuse tulemuste siirdamisega ettevõtetesse; nõuab ka soodsate tingimuste kehtestamist, et teadustegevus ning innovatsioon võiks ettevõtete suurusele vaatamata muutuda äritegevuse alaliseks osaks;
17. kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et toetada mittetehnoloogilist uuendust, mis on ülioluline konkurentsivõime probleemide lahendamiseks, ja suuremahulisi investeeringuid kaubandusmesside korraldamiseks vajalikesse inim- ja finantsressurssidesse;
18. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma ergutusmeetmeid ja spetsiaalseid abiprogramme, et julgustada tekstiili- ja rõivatööstuse sektoris tegutsevaid VKEsid investeerima oma teadus- ja arendustegevusse ja mittetehnoloogilise innovatsiooni alasesse tegevusse; juhib tähelepanu mittetehnoloogilisse uuringutegevusse investeerimise olulisusele ja kutsub komisjoni üles vaatama läbi riigiabi reguleerivad õigusaktid, et võimaldada käsitleda selle kategooria investeeringuid samal viisil kui teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid;
19. on seisukohal, et kõnealuses sektoris tegutsevatel VKEdel peaks olema lihtsam juurdepääs töötajate erialase täiendõppe võimaldamisele;
20. juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealuses sektoris nagu ka paljudes teistes Euroopa majandussektorites tegutsevate VKEde jaoks kujutab juurdepääsu puudumine rahastamisvõimalustele ja mõnede rahastamisvahendite ebasobivus endast jätkuvalt põhitakistust; kutsub komisjoni üles uurima vastavaid meetmeid ja ergutusvahendeid, et hoida osa tootmisahelast Euroopa-Vahemere piirkonna riikides, laienemisriikides ning Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikasse kaastaud riikides;
21. juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealuses sektoris nagu ka paljudes teistes Euroopa majandussektorites tegutsevate VKEde jaoks kujutab juurdepääsu puudumine rahastamisvõimalustele ja mõnede rahastamisinstrumentide ebasobivus endast jätkuvalt põhitakistust; kutsub komisjoni üles võtma võimalikult kiiresti meetmeid teadlikkuse tõstmiseks intellektuaalomandi õiguste kaitse valdkonnas; samuti kutsub komisjoni üles aitama liikmesriike kaubamärgipiraatluse ja illegaalse kaubanduse tõkestamise meetmete võtmisel;
22. kutsub Hiinat kui Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) liiget järgima kokkulepitud tööjõualaseid direktiive ja keskkonnaalaseid põhinõudeid ning kohaldama rikkumiste eest karistusi;
23. juhib tähelepanu sellele, kui oluline on tõkestada kõlvatut kaubanduskonkurentsi liidu piiridel kontrolli tõhustamise teel;
24. rõhutab, et kõnealuses sektoris on oluline juurutada toodete päritolu ja tootja nime kajastavate etikettide kohustuslik kasutamine, et tarbijatel oleks võimalik tuvastada toodete päritolu;
25. kutsub komisjoni üles paluma ühenduse tolliasutustel viia läbi spetsiifilisi kontrollimisi, mille eesmärgiks on teha kindlaks tooted, mille päritolu osas on esitatud valeandmeid või mille osas rikutakse kaubamärgikaitse eeskirju;
26. kutsub seetõttu komisjoni üles muutma määrust (EMÜ) nr 2913/92 ja seda muutvaid hilisemaid määrusi, et kehtestada tollikontroll eesmärgiga teha kindlaks tooted, mille päritolu osas on esitatud valeandmeid;
27 . peab endiselt vajalikuks võtta arvesse antud sektorile suunatud lähenemist ühenduse tasandil ja kutsub komisjoni üles arvestama seda kaalutlust seoses ebatavalise ja tungiva väljakutsega, mille ees kõnealune valdkond seisab;
28. on seisukohal, et ELi senine struktuurimuutust toetav poliitika on olnud üldiselt edukas;
29. kutsub vastutavaid piirkondlikke ja riiklikke ametisasutusi üles töötama tihedas koostöös majanduslike ja sotsiaalsete üksustega nende piirkondade jaoks, mille arengus on tekstiilitööstus eriti oluline, välja kohalikud strateegiaplaanid;
30. kutsub komisjoni üles uurima hoolikalt uue kemikaalide poliitika (REACH) mõju tekstiili- ja rõivatööstussektorile, iseäranis selle mõju konkurentsivõimele, keskendudes ennekõike VKEdele, ja kohandama ettepanekuid nii, et imporditud kaupadel ei oleks eelist ELis toodetud kaupade ees;
31. kiidab heaks partnerlussuhete sõlmimise Euroopa-Vahemere piirkonnas, mis edendavad koostööd kõnealuses sektoris ja suurendavad selle sektori konkurentsivõimet, rakendades selleks koolitust, teadus- ja arendustegevust, tehnoloogilist uuendust, heade tavade levitamist ja turgu puudutava teabe vahetamist toetavat aktiivset poliitikat; soovitab luua Euroopa-Vahemere piirkonna võrgustiku, mis hõlmab koole, koolitusasutusi ning tekstiili- ja rõivatööstuse alal eriteadmisi omavaid tehnikakeskusi, et edendada tehnilist partnerlust, koolitust ja ühiseid teadusuuringute programme.
32. kutsub komisjoni üles kasutama struktuurifondide reserve ettenägematute kohalike ja kõnealuse sektoriga seotud kriiside korral vastavates piirkondades ettevõtluse käivitamiseks ja VKEde toetuseks, et edendada töökohtade loomist teistes majandusharudes.
MENETLUS
Pealkiri
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat
Viited
2004/2265(INI)
Vastutav komisjon
INTA
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
ITRE 13.12.2004
Tõhustatud koostöö
jah
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Joan Calabuig Rull 27.1.2005
Arutamine komisjonis
2.2.2005
31.3.2005
25.4.2005
24.5.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
24.5.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
39
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Ivo Belet, Jan Březina, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Den Dover, Lena Ek, Adam Gierek, Umberto Guidoni, András Gyürk, Fiona Hall, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Nils Lundgren, Eluned Morgan, Reino Paasilinna, Pier Antonio Panzeri, Miloslav Ransdorf, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
María del Pilar Ayuso González, Etelka Barsi Pataky, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Neena Gill, Norbert Glante, Françoise Grossetete, Edit Herczog, Manuel António dos Santos, Hannes Swoboda
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
31.5.2005
Regionaalarengukomisjoni arvamus
Saaja: rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat
( 2004/2265(INI) )
Arvamuse koostaja:
Pedro Guerreiro
ETTEPANEKUD
Regionaalarengukomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. märgib, et mõnes piirkonnas on tekstiili- ja rõivatööstussektori ettevõtted väga kontsentreerunud ning et töökohad ja sissetulek sõltuvad tugevalt nimetatud sektorist; on arvamusel, et see kehtib eelkõige ELi vähemsoodsate piirkondade puhul, mis on majanduslikult vähem arenenud ja eriti mõjutatud sotsiaalsetest ja majanduslikest kriisidest; märgib, et nimetatud piirkondades võetakse töötusesse tööle suuremalt jaolt madala kvalifikatsiooniga naisi ja pensionieale lähenevaid inimesi, kes pärast tekstiilitööstusettevõtete sulgemist võivad jääda töötuks; tunnistab, et mõned asjassepuutuvast sektorist tugevalt sõltuvad liikmesriigid ja piirkonnad võivad sattuda kolmandatest maadest imporditavate tekstiilitoodete tõttu sotsiaal-majanduslikku kriisi, kuna nimetatud tooted valmistatakse väiksemate tööjõukuludega; rõhutab, et tekstiilitööstussektor, kus valitsevad VKEd, on kannatanud väga tugeva sise- ja välissurve all, mis sunnib viima läbi sektori ümberstruktureerimist;
2. märgib, et tekstiili- ja rõivatööstuse kvootide kaotamisel võivad olla saatuslikud tagajärjed vähemsoodsates piirkondades, tuues seetõttu ilmselt kaasa piirkondliku SKT vähenemise elaniku kohta, mistõttu on õigustatud asjakohane tegutsemine;
3. rõhutab, et tegemist on ELi strateegilise sektoriga, millel on suur potentsiaal, ning mis võimaldab aidata kaasa majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tõhusale realiseerimisele;
4. taaskinnitab, et EL peab seda sektorit kui tootmisharu – nii riikide kui ka ühenduse tasandil – toetama suuremas ulatuses kui liikmesriikide tasandil võetavad meetmed, tagades piisava rahastamise struktuurifondidest, eriti parema juurdepääsu abil laenudele, paludes liikmesriikidelt ja komisjonilt rohkemate soodustuste loomist eesmärgiga edendada suuremat koostööd avaliku sektori ja finantsturu vahel, eriti VKEde toetamisele suunatud ühiste investeerimismehhanismide abil;
5. soovib lisaks, et oleks võimalik luua ühenduse programm, mis käsitleb tekstiili- ja rõivatööstussektorile, eriti nimetatud sektorist sõltuvatele vähemsoodsatele linna- ja maapiirkondadele, sealhulgas statistilise mõju piirkondadele vajalike vahenditega varustatud meetmete vastuvõtmist, et aidata kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisele kooskõlas seitsmenda raamprogrammiga, samuti ümberstruktureerimise, kutseõppe ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamisele (VKEd), järgides Santa Maria da Feira hartat ning ühenduse algatusi, mis aitavad kaasa tootemarkide loomisele ning asjassepuutuva sektori toodangu välisele edendamisele, eriti erialastel väljapanekutel ja rahvusvahelistel messidel; ning mis tugevdab seega võltsingutevastast võitlust Euroopa tasandil;
6. nõuab komisjonilt tungivalt erimeetmete võtmist vastavalt Euroopa Sotsiaalfondi määruse artiklile 6, et toetada tekstiili- ja rõivatööstussektori säästvat ümberstruktureerimist programmide abil, mis edendavad elukestvat õpet ja soodustavad teadus- ja arendustegevuse valdkonnas toimuvat vahetustegevust ettevõtete, eriti VKEde vahel;
7. tervitab rahuldusega Euroopa tekstiili- ja rõivatööstuse tehnoloogiaplatvormi käivitamist, mille abil töötatakse välja sektori pikaajaline üldstrateegia ja koordineeritakse teadusuuringutega seotud jõupingutusi;
8. kutsub komisjoni üles pöörama teadusuuringute ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis suuremat tähelepanu VKEdele ja tagama teadus- ja arendustegevuse tulemuste edastamine ettevõtjatele;
9. kutsub komisjoni üles võtma võimalikult kiiresti meetmeid teadlikkuse tõstmiseks intellektuaalomandi õiguste kaitse valdkonnas;
10. rõhutab, et toetust asjassepuutuva sektori kaasajastamisele ja edendamisele tuleb võtta kui kogu ELi poliitika, eriti ELi struktuuripoliitika läbivat eesmärki, milleks tuleb ette näha vajalikud rahalised vahendid ning tuletab seoses sellega meelde vastava ühenduse eelarve tähtsust järgmiseks kavandamisperioodiks, et võimaldada regionaalpoliitika eesmärkide saavutamist;
11. rõhutab uues struktuurifonde käsitlevas eeskirjas määratletud ettenägematute kulude riikliku reservi tähtsust tekstiilitööstussektorile, kuna nimetatud reserv aitab kaasa ümberstruktureerimise või kaubanduse vabakslaskmise mõjude tagajärjel puhkevate sektorisiseste või kohalike kriiside lahendamisele;
12. on arvamusel, et võttes arvesse kolmandatest riikidest pärineva impordi suurendamist ning impordi tõsiseid sotsiaal-majanduslikke ja regionaalseid tagajärgi, ning et säilitada asjassepuutuv sektor ELis nii praegu kui ka tulevikus, tuleb kaubanduslepingutes sätestatud kaitseklausleid kohaldada võimalikult kiiresti ja jätkata asjassepuutuva valdkonna arenguid, et olla võimeline igal hetkel ja kõige asjakohasemalt reageerima;
13. on seetõttu arvamusel, et juba praegu tuleb algatada suunistes kaitseklausli rakendamiseks ette nähtud erakorraline menetlus, millesse kaasatakse kõik asjassepuutuvad kategooriad, eelkõige need, mida liikmesriigid on märkinud;
14. jääb seisukohale, et ELi poolt struktuurifondide kaudu ettevõtetele pakutavad arvukad võimalused toetuse saamiseks peaksid sõltuma tööhõive ning kohaliku ja piirkondliku arengu konkreetsetest kohustustest, mis on kooskõlas Lissaboni strateegia vaimuga;
15. kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut sektori WTO raamistikus toimuva järk-järgulise liberaliseerimise mõju kohta majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele, eriti vähemsoodsates ja asjassepuutuvast sektorist tugevasti sõltuvates piirkondades;
16. kutsub komisjoni ja kõrgetasemelist kogu üles viima lõpule kulude-tulude analüüsi panuse kohta, mida toote päritolumaad või -piirkonda tähistava viite ja/või tunnusmärgi „Made in...“ lisamine võiks anda piirkonna konkurentsivõimele.
MENETLUS
Pealkiri
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat
Menetluse number
2004/2265(INI)
Vastutav komisjon
INTA
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
REGI
13.1.2005
Tõhustatud koostöö
-
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Pedro Guerreiro 14.3.2005
Arutamine komisjonis
20.4.2005
Ettepanekute vastuvõtmise kuupäev
24.5.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
37
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Graham Booth, Bernadette Bourzai, Bairbre de Brún, Giovanni Claudio Fava, Gerardo Galeote Quecedo, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Konstantinos Hatzidakis, Jim Higgins, Carlos José Iturgaiz Angulo, Mieczysław Edmund Janowski, Tunne Kelam, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Sérgio Marques, Miroslav Mikolášik, Francesco Musotto, Lambert van Nistelrooij, István Pálfi, Markus Pieper, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Elisabeth Schroedter, Alyn Smith, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Margie Sudre, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Inés Ayala Sender, Brigitte Douay, Emanuel Jardim Fernandes
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
7.6.2005
ÕIguskomisjoni arvamus
Saaja: rahvusvahelise kaubanduse komisjon
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat
( 2004/2265(INI) )
Arvamuse koostaja:
Nicola Zingaretti
SHORT JUSTIFICATION
As the High Level Group for textiles and clothing (HLG) made clear in its Recommendations
Recommendations of the High Level Group for textiles and clothing , SEC(2004)1240 , the European textiles sector is currently undergoing one of the most serious crises in decades.
In fact, the most recent statistics indicate a further worsening of the situation, with a 73% increase in imports of textiles and clothing from China in January-February 2005 compared to the same period in 2004.
Some sectors have experienced huge increases in imports from China (including increases in imports into the 15 pre-enlargement EU countries of 893% for pullovers, 1400% for socks and stockings and 530% for flax fabrics) together with sharply falling prices (down by 37% for pullovers and 38% for socks and stockings).
But the problem lies not so much in the question of import/export liberalisation in the EU area but in the lack of targeted strategies for trade, industrial, social and regional development to help the European textile industry to adjust to the challenges of the free market.
First of all, the Commission should take action to implement the High Level Group's recommendations.
The figures show that, every day, 750 employees in the EU's textile and clothing sector lose their jobs, and 50 firms are forced to close.
This affects the EU's global growth indicators, but the most serious damage is sustained in regions in which the textile and clothing sector has the most significant social and economic impact.
Unless appropriate programmes are introduced to revitalise the sector, there is a serious risk of a rapid decline even in those areas, such as the Euro-Mediterranean zone, which currently still provide the most promising conditions for the industry to recover its competitiveness on the EU's external markets.
Furthermore, the crisis of the EU economy, unfavourable US dollar/euro exchange rates and the gradual relocation of the industry are additional threats hanging over the future of the EU's textile and clothing sector.
Against this background, the appropriate response is a strategy designed to exploit the specific quality-related features of EU products, establish industrial cooperation networks inside and outside the EU and improve the arrangements whereby SMEs can obtain access to credit.
The Commission's 2003 report on Implementation of the risk capital action plan (RCAP)
COM(2003)0654 , 4.11.2003 , its study of the state of integration of financial services in the EU
Financial Services: Nine months left to deliver the FSAP (Financial Services Action Plan), 3.6.2003 and its communication on Access to finance of small and medium-sized enterprises
COM(2003)0713 , 1.12.2003 indicate, in addition to a general, if slow, improvement in credit access conditions, the need to remedy the lack of early-stage financing, with particular emphasis on guarantees and micro-credits.
Closer attention should be paid to various interesting experiments involving public-sector provision of risk capital, which some countries have introduced via funding which has similar characteristics to venture capital and takes the form of conditional loans instead of capital as such.
The Commission's growth and employment strategy
Integrated guidelines for growth and jobs , COM(2005)0141 . provides an initial instrument to streamline and improve access to finance ( Risk Capital Action Plan ), but does not yet meet all the various requirements of SMEs in terms of improving availability of equity finance and bank lending.
Some of the measures proposed in COM(2004)0668
Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on textiles and clothing after 2004, COM(2004)0668 of 13.10.2004. with regard to identifying eco-efficient processes, promoting research in multi-functional fibres, increasing consumer awareness and combating counterfeiting should be developed further, while setting a timetable for actions in the context of a strategy designed to check the conditions in which textiles and clothing are produced in the emerging economies, guarantee equal market access conditions and encourage the abolition of all non-tariff barriers.
To that end, it would be appropriate to launch investigations into the conditions in which textiles and clothing are produced in countries whose exports have expanded most rapidly, while obliging the countries concerned to comply with the relevant WTO agreements.
At the same time, it must be stressed that innovation in the textiles sector should not be confined to high technology areas of production, but also to traditional production areas which could be made competitive by modernising their production and distribution methods.
ETTEPANEKUD
Õiguskomisjon palub vastutaval rahvusvahelise kaubanduse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. kutsub komisjoni üles jälgima kvootide kaotamise mõju tekstiili ja rõivatööstuses, iseäranis piirkondadele, kus enamik ettevõtteid ja töötajaid on kontsentreerunud nimetatud tegevusvaldkonnale;
2. kutsub komisjoni kvaliteedi ja läbipaistvuse, samuti Euroopa tarbija õiguse huvides – tarbida teadlikult – üles esitama ettepanekut viia kõikide ELis toodetud või ELi turu tarbeks väljastpoolt ELi imporditud tekstiili- ja rõivaartiklite kaitseks sisse päritolu märgistuste kaitsesüsteem;
3. on seisukohal, et tuleb välja töötada tõhusamad meetmed võitluseks võltsimise vastu, ühelt poolt intellektuaalomandi õiguse kaitse parandamise ja teabe- ning teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu ja teisalt trahvide suurendamise kaudu nii võltsitud artiklite müüjatele kui ostjatele või – nagu see mõnedes riikides juba toimub – õigusorganite poolt konfiskeeritud võltsitud artiklite hävitamise kaudu; peab tõhusa võltsimisvastase võitluse puhul oluliseks ka jälgitavuse süsteemi sisseviimist;
4. kutsub komisjoni üles kontrollima, kas tema kaubanduspartnerid tulevad toime WTO ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kokkulepetest tulenevate kohustustega – vältida Euroopas majanduslikku ja sotsiaalset dumpingut ning rakendada mittetoimetuleku korral vajalikke kaitsemeetmeid;
5. peab vajalikuks parandada juurdepääsu turgudele, seda eelkõige turul osalemise võrdsete tingimuste loomise kaudu ja pöörates erilist tähelepanu võitlusele kõlvatu konkurentsi vastu;
6. julgustab komisjoni jätkama läbirääkimisi WTO liikmesriikidega, eesmärgiga langetada tollid madalaimale võimalikule ühistariifile ja likvideerida mittetariifsed tõkked, pakkudes samal ajal erandite võimalust nendele arenguriikidele, kelle siseriiklik majandus on eriti sõltuv tekstiili- ja rõivaekspordist;
7. usub vajadusse kontrollida ja võtta kaitsemeetmeid, et kehtestada kvoodid või tollimaksud nende riikide impordile, kes pakuvad odavaimate hindadega tooteid kindlustamata töötajatele vajalikke ohutusstandardeid ning sotsiaalset kaitset või kes ei rakenda keskkonnasõbralikke tootmismeetodeid;
8. on seisukohal, et tuleks parandada ja kindlustada rahastamisvahenditele juurdepääsu tingimusi, eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele, nn Basel II paketis väljendatud põhimõtete ulatusliku ülevõtmise kaudu, mis praegu on suures osas tähelepanuta jäänud;
9. julgustab komisjoni edendama ja tugevdama sotsiaalset dialoogi igal tasandil, eriti uutes liikmesriikides;
10. kutsub liikmesriike üles astuma vajalikke samme, et kindlustada juurdepääs kutseõppele ja parandada elukestva õppe tõhusust vastavalt Lissaboni strateegias ette nähtud teadmistepõhise ühiskonna ja majanduse nõudmistele.
MENETLUS
Pealkiri
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat
Menetluse number
2004/2265(INI)
Vastutav komisjon
INTA
Nõuandev komisjon
istungil teada andmise kuupäev
JURI
13.1.2005
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Nicola Zingaretti 20.1.2005
Arutamine komisjonis
6.6.2005
Ettepanekute vastuvõtmise kuupäev
6.6.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletud:
11
7
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Maria Berger, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Piia-Noora Kauppi, Kurt Lechner, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Aloyzas Sakalas, Francesco Enrico Speroni, Diana Wallis, Rainer Wieland, Nicola Zingaretti, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Brian Crowley, Jean-Paul Gauzès, Evelin Lichtenberger, Manuel Medina Ortega, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, József Szájer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
MENETLUS
Pealkiri
Tekstiili- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat
Menetluse number
2004/2265(INI)
Menetlusalus
art 45
Vastutav komisjon Loa kinnitamisest istungil teada andmise kuupäev
INTA 13.1.2005
Nõuandev komisjon / Nõuandvad komisjonid istungil teada andmise kuupäev
EMPL 13.1.2005
ITRE 13.1.2005
REGI 13.1.2005
JURI 13.1.2005
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
ITRE
16.6.2005
Raportile lisatud resolutsiooni ettepaneku(d)
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Tokia Saïfi
15.11.2004
Aseraportöör(id)
Arutamine komisjonis
23.5.2005
Vastuvõtmise kuupäev
14.6.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
25
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Kader Arif, Francisco Assis, Enrique Barón Crespo, Jean-Louis Bourlanges, Daniel Caspary, Françoise Castex, Christofer Fjellner, Glyn Ford, Jacky Henin, Caroline Lucas, Helmuth Markov, David Martin, Javier Moreno Sánchez, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Peter Štastný, Robert Sturdy, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Zbigniew Zaleski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Bastiaan Belder, Margrietus van den Berg, Pierre Jonckheer, Jörg Leichtfried, Zuzana Roithová
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Bill Newton Dunn
Esitamise kuupäev – A6
16.6.2005
A6‑0193/2005
