Täiskogu Eelinfo : 20-07-2004(s)
EUROOPA PARLAMENT
Toimetaja:
Elina Viilup
Sekretariaat:
Tel.
31 250
Brüssel:
Strasbourg:
PHS 6D82
IP3F-02/023
B-1047 Brüssel
BP1024, F-67070 Strasbourg
Tel.
(32-2) 283 12 50
Tel.
(33) 3 88 17 47 94
Faks (32-2) 284 92 53
Fax (33) 3 88 1 7 93 55
E-mail: press-et@europarl.eu.int
Internet: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_et.htm
Toimetuse töö lõpp: 17:00 (14.07.2004)
Poliitilised fraktsioonid
Seisuga : 14.07.2004
Saadikud
Belgia
24
Tšehhi Vabariik
24
Taani
14
Saksamaa
99
Eesti
6
Kreeka
24
Hispaania
54
Prantsusmaa
78
Iirimaa
13
Itaalia
78
Küpros
6
Läti
9
Leedu
13
Luksemburg
6
Ungari
24
Malta
5
Holland
27
Austria
18
Poola
54
Portugal
24
Sloveenia
7
Slovakkia
14
Soome
14
Rootsi
19
Suurbritannia
78
KOKKU
732
Vastavalt 10.-13. juunil toimunud valimistele leiate selle st tabelist valitud saadikute arvu liikmesriigi kohta.
Parlamendi uus koosseis antakse teada istungjärgu jooksul.
Poliitilised fraktsioonid
PPE-DE
Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon
PSE
Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon
ALDE
Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioo n
GUE/NGL
Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/ Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon
Verts/ALE
Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon
UEN
fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest
IND/DEM
fraktsioon Iseseisvus ja Demokraatia
NI
fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed
PRESSIKONVERENTSID
Päevakord võib viimasel hetkel muutuda.
Täiskogueelne pressikonverents toimub osaistungjärgule eelneval reedel kell 11.00 PHS hoone ruumis 0A50.
Osaistungjärgu eelne pressibriifing toimub 19. juulil kell 18.30 pressikeskuses (Strasburg).
Nädala Tähtsündmused
Teisipäeval, 20. juulil kel 11.00 (Eesti aja järgi) avab Euroopa Parlamendi vanim liige uue koosseisu esimese istungjärgu.
Esmajärjekorras valib parlament presidendi ja asepresidendid.
Kolmapäeval, 21. juulil teeb Iiri peaminister Bertie AHERN parlamendi ees kokkuvõtte Iiri eesistumise ajal tehtust.
Kolmapäeva pärastlõunal tutvustab Hollandi peaminister Jan Peter BALKENENDE Hollandi eesistumise töökava, samuti otsustatakse parlamendi komisjonide, delegatsioonide ja parlamentidevaheliste ühiskomisjonide koosseis.
Neljapäeval, 22. juulil kell 13.00 (Eesti aja järgi) teeb Euroopa Parlament otsuse, kas nõukogu esitatud Euroopa Komisjoni presidendikandidaat, endine Portugali peaminister José Manuel DURÃO BARROSO, heaks kiita.
Täiskogu osaistungjärgu kava 20.-23. juuli 2004
Teisipäev, 20. juuli 2004
Presidendi, asepresidentide ja kvestorite valimiste voorude läbiviimiskellaajad on orienteeruvad.
10.00 Istungi avamine vanima liikme eesistumisel Parlamendi presidendi valimine Esimene hääletusvoor 12.30 Parlamendi presidendi valimine (võimalik) Teine hääletusvoor 15.00 Parlamendi presidendi valimine (võimalik) Kolmas hääletusvoor või Parlamendi asepresidentide valimine Esimene hääletusvoor 17.00 Parlamendi presidendi valimine (võimalik) Neljas ja viimane hääletusvoor või Parlamendi asepresidentide valimine Esimene või teine hääletusvoor 19.00 Parlamendi asepresidentide valimine Esimene, teine või kolmas ja viimane hääletusvoor 20.00 Parlamendi asepresidentide valimine (võimalik) Teine või kolmas ja viimane hääletusvoor 21.00 Parlamendi asepresidentide valimine (võimalik) Kolmas ja viimane hääletusvoor
Kolmapäev, 21. juuli 2004
9.30 - 10.00 Euroopa Parlamendi presidendi kõne Tööplaan 10.00 - 12.00 Ühisarutelu - Euroopa Liidu Nõukogu / Iiri eesistuja Nõukogu ettekanne ja Euroopa Komisjoni avaldus - 17.-18. juuni 2004 Euroopa Liidu Nõukogu Nõukogu eesistuja avaldus - Iirimaa eesistumise kokkuvõte Ühisarutelu lõpp 12.00 - 12.30 Parlamendi kvestorite valimine Esimene hääletusvoor 12.30 Hääletused Otsuse eelnõu (B5- /2004) - Parlamendi komisjonide liikmete arv Otsuse eelnõu (B5- /2004) - Parlamentidevaheliste delegatsioonide ja parlamendi ühisdelegatsioonide liikmete arv ja koosseis Parlamendi kvestorite valimine (võimalik) Teine hääletusvoor 15.00 - 19.30 Parlamendi kvestorite valimine (võimalik) Kolmas ja viimane hääletusvoor Nõukogu eesistuja avaldus - Töökava Hollandi eesistumisel 19.30 Esimeeste konverentsi ettepanekute tutvustus - parlamendikomisjonide liikmete ja parlamentidevaheliste delegatsioonide ja ühiskomisjonide delegatsioonide juhatuste ametissenimetamine
Neljapäev, 22. juuli 2004 10.00 - 12.00 Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi avaldus 12.00 Hääletused Euroopa Komisjoni presidendi valimine Esimeeste konverentsi ettepanekud - parlamendi komisjonide liikmete ja parlamendivaheliste komisjonide ja parlamendi ühiskomisjonide juhatuste ametissenimetamine
Reede, 23. juuli 2004
9.00 kiired menetlused (võimalik) Põhiseaduslikud küsimused
Uue koosseisu esimese istungjärgu avab vanim liige
Teisipäeval, 20. juulil juhib parlamendi esimest istungjärku kuni parlamendi presidendi valimiseni vanim kohalolev Euroopa Parlamendi liige - 80-aastane Giovanni BERLINGUER (PES, I).
Tema juhtimise all valitakse president ja kinnitatakse uute parlamendisaadikute volitused.
Euroopa Parlament valib Pat Coxile järglase
Euroopa Parlament otsustab salajasel hääletusel, kellest saab iiri liberaali Pat COXi järglane, kes täitis parlamendi presidendi ametikohta 2002. aasta jaanuarikuust.
Presidendile lisaks valitakse asepresidendid, kes võivad presidenti tema puudumisel asendada.
Trükkimineku ajaks olid oma kandidaadid välja kuulutanud Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon (PES) ja lahkuva parlamendi liberaalide fraktsioonil põhjal loodud Euroopa Liberaalide ja Demokraatide Liidu fraktsioon (ALDE).
Sotsiaaldemokraatide kandidaadiks on hispaanlane Josep BORRELL .
Liberaalide ja demokraatide liidu toetusel pürib presidendiks poolakas Bronislaw GEREMEK .
Kandidaatidele antakse enne hääletuse toimumist 5 minutit kõneaega.
Presidendikandidaate võivad üles seada parlamendi fraktsioon või vähemalt 37 parlamendiliiget.
Kui ülesseatud kandidaatide arv ei ületa täidetavate kohtade arvu, võib kandidaatide valimine toimuda lihtsa heakskiitmisega.
Valimistel proovib parlament tagada nii liikmesriikide kui poliitiliste vaadete õiglase esindatuse.
Ülesseatud kandidaatide nimed antakse enne iga hääletusvooru vanima parlamendiliikme kätte, kes teatab need parlamendile.
Kui pärast kolme hääletusvooru pole ükski kandidaat kogunud antud häälte absoluutset enamust, pääsevad neljandasse hääletusvooru kaks saadikut, kes said kolmandas hääletusvoorus kõige enam hääli.
Võrdse häälte arvu puhul kuulutatakse valituks vanem kandidaat.
Kohe, kui president on valitud, annab vanim parlamendiliige talle juhatamise üle.
Asepresidendid valitakse kasutades ühtainsat hääletussedelit.
Esimeses hääletusvoorus kuulutatakse valituks häälte arvu järjekorras kuni neliteist kandidaati, kes saavad antud häälte absoluutse enamuse.
Kui valitud kandidaatide arv on väiksem kui täidetavate kohtade arv, korraldatakse samadel tingimustel teine hääletusvoor, et täita ülejäänud kohad.
Kui pärast seda läheb vaja veel kolmandat hääletusvooru, siis ülejäänud kohtade täitmisel osutuvad valituks kandidaadid, kes saavad suhtelise häälteenamuse.
Võrdse häälte arvu puhul kuulutatakse valituks vanimad kandidaadid.
Asepresidentide järjestuse määravad valimistulemuste järjekord ja võrdse häälte arvu korral nende vanus.
Kui neid ei valita salajasel hääletusel, määrab nende järjestuse järjekord, milles president teatab parlamendile nende nimed.
Väljakuulutatud kandidaatide lühibiograafiad
Josep BORRELL i (PES) poliitiline karjäär sai alguse 1979. aastal, kui temast sai regiooni omavalitsuse rahanduspoliitika eest vastutav liige.
1982. aastal valiti ta Hispaania rahandusministeeriumi eelarve ja avalike kulutuste eest vastutavaks peasekretäriks.
1991. aastal määrati ta ehitus-, transpordi- ja keskkonnaministriks.
1999. aastal valiti Josep Borrell kongressi ja senati EL parlamentaarse ühiskomisjoni juhiks.
2000. aastal valiti ta uuesti samale kohale.
2002. sai temast Hispaania esindaja Euroopa Liidu Tulevikukonvendis.
Tuntud ajalooprofessor Bronislaw GEREMEK i (ALDE/ELDR) on oma uurimistöös keskendunud vaesuse, tõrjutuse, kontrolli ja heategevuse sotsiaalsete toimemehhanismide uurimisele keskaja Euroopas.
Ta oli üks intellektuaalse vastupanu juhtfiguure kommunistlikus Poolas, olles Solidaarsuse aktiivne liige ja Lech Walesa nõunik.
Ta on olnud ka Poola parlamendi saadik ja välisminister 1990ndatel aastatel.
Teda on autasustatud mitmete rahvusvaheliste autasude ja aumärkidega, sealhulgas Légion d'Honneur, Grosses Verdienskreuz mit Stern des Verdienstordens der Bundesrepublik Deutschland, Orde National du Mérite, Karls Preis and the Grande Prix de la Francophonie.
Presidendi ja asepresidentide ametikohused
Nii presidendi kui ka asepresidentide ametiaeg on 2,5 aastat.
President korraldab kogu parlamendi tegevust kodukorras sätestatud tingimustel.
Ta võib avada, katkestada ja lõpetada istungeid, samuti tagab ta kodukorrast kinnipidamise ja korra, annab kõnelejatele sõna, kuulutab arutelud lõppenuks, paneb küsimused hääletusele, kuulutab välja hääletuste tulemused ning saadab parlamendi komisjonidele kõik neid puudutavad teated.
President esindab parlamenti rahvusvahelistes suhetes, ametlikel üritustel ning haldus-, õigus- ja finantsasjades.
President ja asepresidendid kuuluvad parlamendi juhatuse koosseisu, millel on laialdased volitused parlamenti puudutavate rahaliste, organisatsiooniliste ja haldusküsimuste üle.
Parlamendi presidendid 1952-2004
1952 - 1979
1952 - 1954 Paul-Henri SPAAK (Soc, B) 1954 Alcide DE GASPERI (CD, I) 1954 - 1956 Giuseppe PELLA (CD, I) 1956 - 1958 Hans FURLER (CD, D) 1958 - 1960 Robert SCHUMAN (CD, F) 1960 - 1962 Hans FURLER (CD, D) 1962 - 1964 Gaetano MARTINO (L, I) 1964 - 1965 Jean DUVIEUSART (CD, B) 1965 - 1966 Victor LEEMANS (CD, B) 1966 - 1969 Alain POHER (CD, F) 1969 - 1971 Mario SCELBA (CD, I) 1971 - 1973 Walter BEHRENDT (Soc, D) 1973 - 1975 Cornelis BERKHOUWER (L, NL) 1975 - 1977 Georges SPENALE (Soc, F) 1977 - 1979 Emilio COLOMBO (CD, I)
1979 - 2002 valitud presidendid
juuli 1979: Simone VEIL (LDR, F) jaanuar 1982: Pieter DANKERT (PES, NL) juuli 1984: Pierre PFLIMFIN (EPP, F) jaanuar 1987: Henry PLUMB (ED, UK) juuli 1989: Enrique Baron CRESPO (PES, E) jaanuar 1992: Egon KLEPSCH (EPP, D) juuli 1994: Klaus HÄNSCH (PES, D) jaanuar 1997: Jose Maria GIL ROBLES (EPP, E) juuli 1999: Nicole FONTAINE (EPP, F) jaanuar 2002: Pat COX (ELDR, Munster)
Euroopa Komisjoni presidendi valimine
Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi avaldus
21.07.2004 ja 22.07.2004
Euroopa Komisjoni presidendi valimine
Hääletus: 22.07.2004
Kolmapäeval, 21. juulil astub saadikute ette avaldusega Euroopa Liidu Nõukogu nimetatud presidendikandidaat, endine Portugali peaminister José Manuel DURÃO BARROSO.
Tema kandidatuuri heakskiitmise otsustab parlament neljapäeval salajasel hääletusel.
Lisainfo ingliskeelses pressiteenistuse infolehes: http://www2.europarl.eu.int/omk/sipade2?PUBREF=-//EP//TEXT+PRESS+BI-20040629-1+0+DOC+XML+V0//EN&LEVEL=2&NAV=S .
José Manuel Durão Barroso eluloo leiate Portugali valitsuse koduleheküljelt http://www.portugal.gov.pt/Portal/EN/Primeiro_Ministro/ .
Kvestorite valimine
Kolmapäeval, 21. juulil valib parlament salajasel hääletusel viis kvestorit, kes asuvad ametisse kaheks ja pooleks aastaks.
Nende valimine toimub sama korra järgi kui asepresidentide valimine.
Kvestorite ametikohuseks on saadikute huvide kaitsmine.
Parlamendi juhtorganid
Euroopa Parlamendi tähtsamad juhtorganid on juhatus ja esimeeste konverents.
Parlamendi juhatusse kuuluvad president ja neliteist asepresidenti.
Kvestoritel on juhatuses nõuandev roll.
Juhatusel on laialdased volitused parlamenti puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes.
Esimeeste konverents koosneb poliitiliste fraktsioonide esimeestest Ta vastutab nii parlamendi poliitilise agenda kujundamise kui ka teiste EL institutsioonide ja organitega suhtlemise eest.
Fraktsioonid
Parlamendi poliitilised grupid ehk fraktsioonid koosnevad parlamendiliikmetest, kes on valitud vähemalt ühest viiendikust liikmesriikidest.
Fraktsiooni moodustamiseks nõutav minimaalne parlamendiliikmete arv on üheksateist.
Fraktsioonide, fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete ja Euroopa Liidu institutsioonide kohtade jaotuse istungisaalis määrab kindlaks esimeeste konverents.
Komisjonide suurus ja delegatsioonide koosseis
Otsuse eelnõu (B5- /2004) - Parlamendi komisjonide liikmete arv
Otsuse eelnõu (B5- /2004) - Parlamentidevaheliste delegatsioonide ja parlamendi ühisdelegatsioonide liikmete arv ja koosseis
Hääletus: 21.07.2004
Kolmapäeval, 21. juulil toimuval hääletusel otsustavad Euroopa Parlamendi saadikud parlamendikomisjonide suuruse.
Samuti võib oodata otsust parlamentidevaheliste delegatsioonide ja parlamendi ühisdelegatsioonide koosseisu kohta.
Komisjonide koosseis
Esimeeste konverentsi ettepanekute tutvustus - parlamendikomisjonide liikmete ja parlamentidevaheliste delegatsioonide ja ühiskomisjonide delegatsioonide juhatuste ametissenimetamine
Esimeeste konverentsi ettepanekud - parlamendi komisjonide liikmete ja parlamendivaheliste komisjonide ja parlamendi ühiskomisjonide juhatuste ametissenimetamine
Ettepanekute tutvustus: 21.07.2004 Hääletus: 22.07.2004
Neljapäeval, 22. juulil otsustab parlament oma komisjonide koosseisu 2,5 aastaks, samuti võetakse vastu otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide ja parlamendi ühisdelegatsioonide juhatuste koosseisu kohta.
Parlamendikomisjonide moodustamine sätestatakse parlamendi kodukorra VII osas.
Kodukorra eestikeelse tõlke leiate parlamendi kodulehelt http://www2.europarl.eu.int/omk/sipade2?PROG=RULES-EP&L=ET&REF=TOC .
Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja
Iirimaa teeb eesistumisest kokkuvõtte
Ühisarutelu - Euroopa Liidu Nõukogu / Iiri eesistuja
Nõukogu ettekanne ja Euroopa Komisjoni avaldus - 17.-18. juuni 2004 Euroopa Liidu Nõukogu
Nõukogu eesistuja avaldus - Iirimaa eesistumise kokkuvõte
21.07.2004
Iiri peaminister ja nõukogu eesistuja selle aasta esimese kuue kuu jooksul Bertie AHERN annab saadikutele aru Iiri eesistumise ajal saavutatust.
Ta analüüsib oma avalduses ka juunis toimunud Euroopa Ülemkogu tulemusi, kus jõuti kokkuleppele nii Euroopa Liidu põhiseadusliku lepingu teksti kui ka Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi osas.
Hollandi eesistumise tegevuskava
Nõukogu eesistuja avaldus - Töökava Hollandi eesistumisel
21.07.2004
Hollandi peaminister ja uus nõukogu eesistuja Jan Peter BALKENENDE tutvustab kolmapäeval saadikutele Hollandi eesistumise töökava 2004. aasta lõpuni.
Hollandi eesistumise kohta leiate lisainformatsiooni veebilehelt http://www.eu2004.nl/ .
Muud küsimused
EUROOPA PARLAMENTI VALITUD SAADIKUD 7. juuli 2004
Uued
Tagasi valitud
Kokku
% uued
% tagasi valitud
Saksamaa
32
67
99
67,68
32,32
Austria
5
13
18
72,22
27,78
Belgia
13
11
24
45,83
54,17
Taani
8
6
14
42,86
57,14
Kreeka
20
4
24
16,67
83,33
Hispaania
28
26
54
48,15
51,85
Prantsusmaa
42
36
78
46,15
53,85
Iirimaa
9
4
13
30,77
69,23
Itaalia
78
0,00
-
Luksemburg
6
0,00
-
Holland
11
16
27
59,26
40,74
Portugal
14
10
24
41,67
58,33
Soome
7
7
14
50,00
50,00
Rootsi
12
7
19
36,84
63,16
Suurbritannia
15
63
78
80,77
19,23
T š ehhi Vabariik
17
7
24
29,17
70,83
Eesti
3
3
6
50,00
50,00
Küpros
4
2
6
33,33
66,67
Läti
8
1
9
11,11
88,89
Leedu
11
2
13
15,38
84,62
Ungari
13
11
24
45,83
54,17
Malta
4
1
5
20,00
80,00
Poola
42
12
54
22,22
77,78
Sloveenia
4
3
7
42,86
57,14
Slovakkia
9
5
14
35,71
64,29
KOKKU
331
317
648
48,92%
51,08%
EL 15
216
270
486
55,56
44,44 70,99
EL 10
115
47
162
29,01
Tabel ei sisalda Itaalia ja Luksemburgi tulemusi.
NAISED JA MEHED EUROOPA PARLAMENDIS 7. juuli 2004/ 4. mai 2004
Mehed
Naised
KOKKU
%
Naieds
KOKKU/ Riigid
%
Saksamaa
68
31
99
31,31
37
99
37,37
Austria
11
7
18
38,89
8
21
38,10
Belgia
16
8
24
33,33
10
25
40,00
Taani
9
5
14
35,71
6
16
37,50
Kreeka
17
7
24
29,17
5
25
20,00
Hispaania
36
18
54
33,33
21
64
32,81
Prantsusmaa
44
34
78
43,59
39
87
44,83
Iirimaa
8
5
13
38,46
5
15
33,33
Itaalia
62
16
78
20,51
10
87
11,49
Luksemburg
5
1
6
16,67
2
6
33,33
Holland
15
12
27
44,44
9
31
29,03
Portugal
18
6
24
25,00
7
25
28,00
Soome
9
5
14
35,71
7
16
43,75
Rootsi
8
11
19
57,89
9
22
40,91
Suurbritannia
59
19
78
24,36
21
87
24,14
T š ehhi Vabariik
19
5
24
20,83
4
24
16,67
Eesti
4
2
6
33,33
6
0,00
Küpros
6
6
0,00
1
6
16,67
Läti
7
2
9
22,22
3
9
33,33
Leedu
8
5
13
38,46
1
13
7,69
Ungari
16
8
24
33,33
3
24
12,50
Malta
5
5
0,00
5
0,00
Poola
47
7
54
12,96
9
54
16,67
Sloveenia
4
3
7
42,86
1
7
14,29
Slovakkia
9
5
14
35,71
2
14
14,29
KOKKU
510
222
732
30,33 %
220
788
27,92%
EL 15
385
185
570
32,46
196
626
31,31
EL 10
125
37
162
22,84
24
162
14,81
NB: 1999. juulis oli parlamendis 189 naissaadi kut (30,19% saadikute koguarvust).
NAISTE OSAKAAL POLIITILISTES FRAKTSIOONIDES
EPP-ED
PES
ELDR
EUL/NGL
GREENS/EFA
UEN
EDD
Muud
Belgia
3
3
2
Tšehhi
2
1
2
Taani
1
1
2
1
Saksamaa
10
9
1
4
7
Eesti
1
1
Kreeka
2
4
1
Hispaania
7
11
Prantsusmaa
14
14
3
3
Irlanda
2
3
Itaaia
Küpros
Läti
1
1
Leedu
1
1
3
Luksemburg
Ungari
3
5
Malta
Holland
3
4
2
1
1
1
Austria
2
3
1
1
Poola
2
2
1
1
1
Portugal
1
4
1
Solveenia
2
1
Slovakkia
3
1
1
Soome
2
1
1
1
Rootsi
2
4
3
1
1
Suurbritannia
2
7
6
3
1
KOKKU
64
74
21
10
17
2
17
EPP-ED
PES
ELDR
EUL/NGL
GREENS/ EFA
UEN
EDD
Muud
% -osakaal
25,81
40,44
36,84
31,25
45,95
11,11
0,00
29,31
saadikud
248
183
57
32
37
18
15
58
Tabel ei sisalda Itaalia ja Luksemburgi tulemusi.
