LÕPLIK
A6-0374/2005
28.11.2005
RAPORT
Massimo Vari kontrollikoja liikmeks nimetamine
(C6‑0344/2005 – 2005/0816(CNS))
Eelarvekontrollikomisjon
Raportöör:
José Javier Pomés Ruiz
PE 364.897v03-00
SISUKORD
SISUKORD
LISA 1: MASSIMO VARI ELULOOKIRJELDUS
LISA 2: MASSIMO VARI VASTUSED KÜSIMUSTIKULE
MENETLUS
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI OTSUS
Massimo Vari kontrollikoja liikmeks nimetamise kohta
(C6‑0344/2005 – 2005/0816(CNS))
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 247 lõiget 3 ja Euratomi asutamislepingu artikli 160b lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C6-0344/2005);
– arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas 24. novembri 2005. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kandidaadi ja arutas kandidaadi kvalifikatsiooni, arvestades EÜ asutamislepingu artikli 247 lõikes 2 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 160b lõikes 2 sätestatud kriteeriume;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 101;
– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0374/2005),
1. esitab positiivse arvamuse Massimo Vari nimetamise kohta kontrollikoja liikmeks;
2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale, teistele Euroopa ühenduste institutsioonidele ning liikmesriikide kontrolliasutustele.
LISA 1: MASSIMO VARI ELULOOKIRJELDUS
MASSIMO VARI, sündinud 23. oktoobril 1937 Frosinones, põhiseaduskohtu asepresident emeritus .
Itaalia Kontrollikoja sektsioonipresident.
****
Lõpetatud õpingud
Märts 1960 Rooma "La Sapienza" Ülikooli õigusteaduse kraad, hindega 110/110 cum laude
1960–61 Ärikoolituskursus Rooma Kõrgemas Ärijuhtimisinstituudis.
1963 Kvalifitseeritud jurist
1969 Lühikest aega Perugia Ülikooli avalik-õiguslike institutsioonide teaduskonna korraline abiprofessor
****
Ametialane tegevus
1961–1969 Krediidiasutuste Ametiühingute Liidu õigusbüroo ametnik
1969–1972 Rooma ühistranspordiettevõtte (ATAC) jurist
Alates 1972 Itaalia Kontrollikoja kohtunik, kellele on järjest määratud eri ülesandeid: auditeerimine (1972); riigiprokuröri büroo (1973–1980); kohalike omavalitsuste sektsioon (1982–1986); õigusemõistmise sektsioonid (1980–1993); riigi ja eristaatusega piirkondade ja provintside üldraamatupidamisaruandeid käsitlevate kohtuotsuste ning parlamendile esitatavate aruannete ühissektsioonide kolleegium (1988, 1989 ja 1990).
1993-2000 Itaalia põhiseaduskohtu kohtunik
2001-2002 põhiseaduskohtu asepresident
Alates 2002 tagasi Itaalia Kontrollikojas.
Hetkel piirkondlike auditite sektsioonide koordineerimise büroo eest vastutava sektsiooni president ning riigi ja eristaatusega piirkondade ja provintside üldraamatupidamisaruandeid käsitlevate kohtuotsuste ning parlamendile esitatavate aruannete ühissektsioonide kolleegiumi liige
Õpetamistegevus
1986–1993 LUISS (Rahvusvaheline Sotsiaaluuringute Vaba Ülikool), kursus "Euroopa Kontrollikoda" kursuse "Euroopa Ühenduse õigus" (akadeemilistel aastatel 1986–1987 kuni 1991–1992) osana ning kursus "Riigi raamatupidamine" (akadeemilistel aastatel 1992–1993).
1989, ’90, ’93 avaliku halduse kolledþ.
Kursused riigiametnikele.
1990–1991 Rooma "Tor Vergata" Ülikool.
Riigi raamatupidamise kursus.
2002–2003 LUISS (Rahvusvaheline Sotsiaaluuringute Vaba Ülikool), konstitutsiooniõiguse kursust.
2002–2006 LUMSA (Maria Santissima Assunta Vaba Ülikool).
Konstitutsioonilise õigusemõistmise kursus (akadeemilistel aastatel 2002–2003 kuni 2005–2006) ning haldusõiguse kursus (akadeemilistel aastatel 2004–2005 ja 2005–2006).
Muu tegevus avalikus sfääris
1980 teadusuuringutega seotud õigusaktide uurimiseks loodud avaliku komisjoni liige
1981 "Väiketööstuste ja käsitöönduste krediidi" iseseisva sektsiooni loomise uurimiseks loodud riikliku komisjoni esimees
1988 elamuehituse uurimiseks loodud riikliku komisjoni esimees
1989 auditi reformi ja Itaalia Kontrollikoja eeskirjade uurimiseks loodud riikliku komisjoni liige
1990 Itaalia UNICEFi komisjoni loodud alaealiste ja ühiskonnaasjade kohtu asepresident
1990 veebruaris 1990 peetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee XVII uimastivastast võitlust käsitleva eriistungi Itaalia delegatsiooni liige
1991 Euroopa ühtse turu väljakujundamise eesmärgil kultuurivarade kaitse, parandamise ja liikumise uurimiseks loodud riikliku komisjoni liige
1992 välisministeeriumis loodud uimastivastast võitlust ja organiseeritud kuritegevust käsitlevate küsimustega tegeleva uurimisrühma liige
2003 siseministeeriumis loodud tehnika- ja teaduskomisjoni esimees 5. juuni 2003. aasta kohalike omavalitsuste põhikohustuste määratlemist käsitleva seaduse nr 131 artikli 2 rakendamiseks (sätted Itaalia Vabariigi õigussüsteemi kohandamiseks vastavalt 18. oktoobri 2001. aasta konstitutsioonilisele seadusele nr 3).
****
Raportöör mitmetel rahvusvahelistel konverentsidel (USAs, Tðiilis, Brasiilias, Colombias, Uruguays, Hispaanias ja Egiptuses).
On mõnda aega keskendunud Lõuna-Ameerika õigussüsteemide arengut puudutavatele küsimustele ja erilist huvi nende suhtes üles näidanud, osaledes tihti teiste riikidega peetaval kultuuridebatil.
****
Valdab kõnes- ja kirjas järgmisti keeli: inglise, prantsuse ja hispaania, algteadmised saksa keeles.
****
Viimased publikatsioonid: La tutela dei diritti fondamentali tra valori e tecniche del giudizio di costituzionalità, in The Spanish Constitution in the European Constitutional Context, Dykinson, Madrid, 2003; Diritto romano «ius commune» europeo ? , in Index , fasc.
30, 2002; Globalizzazione, processo di integrazione europea e tutela dei diritti fondamentali , in Globalizzazione ed ecumene , ESI, Napoli 2002; I tribunali l’amministrazione e la politica: il controllo giudiziario e i limiti discendenti dalla separazione dei poteri , in Archivio giuridico F. Serafini , fasc.
I, 2002; Social Defence, Corruption, Protection of the Public Administration and Independence of the Judicial Power: Constitutional Law and Public Law Measures , in Responding to Corruption.
Updated Documents of the XIIIth International Congress on Social Defence , Città del Sole, Lecce, 2000; Le articolazioni dello Stato sociale , in Iustitia 1999; Accesso alla giustizia e tutela dei diritti e delle libertà fondamentali , in Diritti di libertà e diritti sociali tra giudice costituzionale e giudice comune , Jovene, Napoli 1999; Giustizia costituzionale e tutela dei diritti fondamentali , in Revista de Derecho de la Universidad Católica de Valparaíso , 17, 1996; Legalità e giustizia nelle esperienze giuridiche contemporanee: il ruolo delle Corti nazionali e sopranazionali , in Congreso Internacional de Derecho Público, Filosofía y Sociología Jurídicas: perspectivas para el próximo milenio , Universidad Externado de Colombia, Bogotá, 1996; La nuova Corte dei conti e l’ordinamento comunitario del controllo sulla spesa pubblica , in Atti del Convegno di studi tenutosi a Bari il 3 marzo 1994 , Giuffrè, Milano 1994.
LISA 2: MASSIMO VARI VASTUSED KÜSIMUSTIKULE
Küsimus nr 1
Mida te arvate parlamendi kriitikast DASi kohta 2003. aasta eelarve täitmise aruandes ja finantshalduse seminari töödokumentides?
Euroopa Parlamendi kriitika puudutas eelkõige:
· asjaolu, et kontrollikoda ei avalda vigade ega näitajate määra, mis võimaldaks hinnata nii Euroopa Komisjoni kui ka liikmesriikide edu,
· seda, et DASis puuduvad viited usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele (säästlikkus, tulemuslikkus ja tõhusus),
· seda, et puudub esinevate probleemide põhjalik kirjeldus,
· iga liikmesriigi kulude regulaarsuse puudulikku raamatupidamisaruannet.
Mis puutub esimesse punkti, kuigi seda võib pidada liiga lihtsaks, et ühenduse institutsioonide eelarve täitmise regulaarsust väljendatakse üksnes arvudes, on samuti tähtis poliitilise kontrolli organite jaoks, et nad suudaksid töötada näitajate arvu põhjal, mis võimaldab neil hinnata seda, kas juhtimise kvaliteet on paranenud või mitte.
Seetõttu leian ma, et kontrollikoda peaks püüdma selliseid näitajaid esitada.
Asjaolu, et DASis ei ole näidatud Euroopa Komisjoni vahendite haldamise kvaliteeti usaldusväärse finantsjuhtimise tähenduses, kaasneb õiguspärasuse ja regulaarsuse finantskontrolli olemusega.
Parlament vajab paratamatult seda teavet enne, kui ta saab väljendada oma arvamust Euroopa Komisjoni raamatupidamisaruannete kohta.
Parlamendi jaoks on oluline, et ta suudaks leida need elemendid kui mitte DASist, siis kontrollikoja aastaaruandest või konkreetsetel teemadel koostatud eriaruannetest.
Tavaliselt rühmitab kontrollikoda oma tähelepanekute esitamisel eeskirjade eiramised homogeensetesse kategooriatesse ja viitab mõningatele juhtumitele kui näidetele.
Ma isiklikult peaksin seda kasulikuks, kui parlamendile esitatakse tekkinud puuduste ja probleemide kõikehõlmav loetelu.
Mis puutub iga liikmesriigi puhul analüüsitud kulude regulaarsuse astme kirjeldusse, pidades meeles, et selliste andmete levitamine tooks kaasa avalikkuse poolt eri liikmesriikides tehtavaid võrdlusi, mis võiksid solidaarsuspõhimõtet kahjustada, tuleks minu arvates Euroopa Parlamendile esitada antud teave, kui ta peab seda vajalikuks, et aidata tal koostada arvamust Euroopa rahaliste vahendite juhtimise ja sellega seotud protsesside kohta.
Viidates hiljuti toimunud finantsjuhtimise seminarile, pakkus mulle eriti huvi see osa, milles räägiti vajadusest alustada dialoogi Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vahel usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete põhjal.
Ma arvan, et riigisiseseid asutusi tuleks auditeerimisülesannetesse rohkem kaasata (eel- ja järelhindamiste vormis), kuna see mitte ainult ei aitaks suurendada nende vastutust, vaid tagaks samuti, et ühenduse rahaliste vahendite juhtimine kaasab tihedamalt neid, kes on lõppkokkuvõttes tegelikud abisaajad.
Küsimus nr 2
Kuidas saaks kontrollikoda aidata kaasa Euroopa Liidust positiivse imago loomisele Euroopa kodanike seas?
Kuidas võiks kontrollikoja aruandeid paremini esitada ja avalikkusele kättesaadavamaks teha?
Auditi ülesanne on anda võimalikult tõene pilt faktidest, varjamata puudusi või moonutusi.
Ma leian, et auditeerimisasutus, kes tegutseb rangelt, sõltumatult ja konstruktiivselt, aitab suurendada ühenduse institutsioonide usaldusväärsust ning tagab seega, et kodanikud näevad liidu positiivset imagot.
Sellega seoses ei tohiks kontrollikoda esitada ainult Euroopa Komisjoni juhtimise negatiivseid aspekte, vaid peaks keskenduma rohkem positiivsetele aspektidele ja edusammudele, mida minu arvates on palju.
Mööndavasti on tõsi, et on vastuolud Euroopa Kontrollikoja aruannetes kasutatava tehnilise keele ja nende avalikkusele kergesti loetavaks muutmise vahel.
Ma arvan, et niipalju kui võimalik tuleks sobitada tehniline põhjalikkus avalikkusele kättesaadavusega.
Mõelda tuleks aruannete sisule, nende kergesti loetavaks ja üldsusele kättesaadavaks muutmisele, kuivõrd see vastab täpselt tehnilisele sisule, mida tehnilised ja poliitilised asutused peavad uurima.
Igal juhul arvan ma, et suhteid ajakirjandusega tuleks hoogustada ja parandada.
Küsimus nr 3
Millised peaksid olema usaldusväärse finantsjuhtimiskultuuri peamised iseloomulikud jooned avalikus teenistuses?
Lisaks hea finantsjuhtimise klassikalistele põhimõtetele (säästlikkus, tulemuslikkus ja tõhusus) peaks avaliku sektori asutusi minu arvates iseloomustama läbipaistvus ja kvaliteediotsing.
Läbipaistvus tähendab seda, et kodanikele tuleks anda piisavad võimalused, et teada saada, kuidas ressursse kasutatakse.
Institutsioonid peaksid seetõttu avalikkust avaliku sektori asutuste tegevuse tulemustest perioodiliselt ja objektiivselt teavitama.
Lisaks sellele tähendab läbipaistvus esinduskogude liikmetele eri tasanditel juurdepääsu andmist kogu teabele, mida nad vajavad eelarve täitmise kontrolli teostamiseks, mis on kahtlemata iseloomulik demokraatlikele õigussüsteemidele.
Kuivõrd on tegemist kvaliteediga, peaksid avaliku sektori asutused lähenema kodanikele minu arvates "kliendi rahulolu" seisukohast.
Sellega seoses peaksid avaliku sektori asutused pöörama tähelepanu sisekontrollile, et võimaldada neil keskenduda sobival ajal avaliku sektori tegevuse puudustele nii, et heastada need võimalikult kiiresti.
Küsimus nr 4
Asutamislepingu kohaselt aitab kontrollikoda parlamendil kasutada oma kontrollivolitusi eelarve täitmise suhtes.
Kuidas te kirjeldaksite oma kohustusi seoses aruandmisega Euroopa Parlamendile ja eriti selle eelarvekontrollikomisjonile?
Kui parlament paluks kontrollikojal koostada aruande mõnel murettekitaval teemal, kuidas te sellele palvele vastaksite?
Euroopa Kontrollikoja ülesanded hõlmavad parlamendi abistamist ühenduse eelarve täitmise kontrollimisel.
Seetõttu on kontrollikoja ja selle liikmete kohustus püüda esitada Euroopa Parlamendile kõik elemendid, mida ta võib vajada selleks, et koostada arvamus Euroopa rahaliste vahendite juhtimise kvaliteedi kohta.
Kui ma töötasin Itaalia Kontrollikoja kohtunikuna, pidasin ma alati eriti tähtsaks koostöösuhet parlamendiga, kuna viimane on demokraatliku süsteemi auditeerimisasutuste tegevuse vastuvõtja poolel.
Kõnealune suhe ei hõlma vaid perioodilisi ja ametlikke suhteid, vaid ka kontrollikoja esindajate ärakuulamisi parlamendikomisjonides.
Näitena tooksin ärakuulamise, millest ma viimati osa võtsin seoses teiseste rahaliste vahendite levitamisega seotud probleemide uurimisega, mida on edendanud saadikutekoda.
Minu arvates on Euroopa Kontrollikoja liikmete ülesanne luua suuresti koostööl põhinev suhe Euroopa Parlamendiga.
Kontrollikoja töö oleks kasulik vastuvõtja poolel olijatele, aidates neid ühenduse rahaliste vahendite juhtimise üle järelevalve ja demokraatliku kontrolli teostamisel.
Sellest seisukohast ei näe ma probleemi Euroopa Parlamendi poolt nõutud erikontrollide tegemisel, nagu Itaalia Kontrollikoja ja Itaalia parlamendi vahelise suhte puhul.
Küsimus nr 5
Nagu te teate, tegeleb komisjon praegu oma finantsmääruse läbivaatamisega .
Millist lisaväärtust võiksid muudatused sellele anda?
Finantsmäärus tegi hiljuti läbi suure muutuse, mis selgesõnaliselt lisas teksti hea finantsjuhtimise põhimõtted ja detsentraliseeris mõned ülesanded.
Nüüd kui uus finantsmäärus on olnud jõus mitu aastat, mille kestel on esile kerkinud tugevad ja nõrgad punktid, võiks Euroopa Komisjon teatavaid menetlusi lihtsustada.
Ma vihjan näiteks riigihankelepinguid käsitlevatele eeskirjadele, mida paljud Euroopa ettevõtted peavad eriti keeruliseks.
Ma usun siiski, et lihtsustamisega peaks kaasnema sisekontrolli tugevdamine, et tagada ühenduse tegevuse pidev põhjalikkus.
Küsimus nr 6
Millisel moel võiksid riiklikud kontrolliasutused aidata tagada ELi rahaliste vahendite õiget kasutamist oma riigis?
On üldteada, et suurt osa ühenduse rahalistest vahenditest (üle 80%) haldavad liikmesriikide riiklikud valitsused ja kohalikud omavalitsused.
Riigisisestel auditeerimisasutustel on seega tähtis roll rahaliste vahendite korrektse juhtimise tagamisel.
Euroopa Kontrollikoda nõutab tihti nende institutsioonide toetust auditeerimistegevuse teostamiseks.
Peaks toimuma tihedam koostöö või isegi rollide ümbermääratlemine, kus mõned ülesanded määratakse üksnes riigisisestele auditeerimisasutustele ning Euroopa Kontrollikojal on järelevalve- ja kooskõlastamisroll.
Sellega seoses tuleks meeles pidada, et kõrgeimate kontrolliasutuste laad ja ülesanded on igas liikmesriigis erinevad, nagu on erinevad ka põhiseaduslikud õigussüsteemid ning territoriaalvalitsuste vastutused.
Igasugune ülesannete jaotus Euroopa Kontrollikoja ja riigisiseste auditeerimisasutuste vahel peab võtma arvesse neid erinevusi, mis tähendab, et heterogeensete olukordades suhtes ei saa kohaldada ühtset mudelit.
Küsimus nr 7
Kas teie arvates võiks kontrollikoja ülesehituses teha mingeid muudatusi, mis tema töö tõhusamaks muudaksid?
Üks Euroopa Kontrollikoja tegevuse aspektidest, mida püütakse parandada, on aruannete koostamiseks kulunud aeg.
Võib juhtuda, et kontrollikoja väljendatud tähelepanekud ei ole aruannete avaldamisel enam päevakajalised ning nad asendatakse sündmustega.
Selle vältimiseks oleks asjakohane proovida kiirendada auditeerimismenetlust ning muuta kontrollikoja otsustamisprotsess ladusamaks.
Nagu on kirjas Nice’i lepingus ja korratud Euroopa põhiseaduses, peaks kontrollikoda tugevdama auditigruppide volitusi, muutes nad nende õiguse järgi kodadeks, millele saab usaldada vähemalt eriaruannete heakskiitmise, ilma neid kontrollikoja täiskogu istungile esitamata.
Küsimus nr 8
Kuidas te kirjeldaksite oma kohustust ametiülesannete täitmisel sõltumatu olla ja kuidas konkreetselt te seda põhimõtet praktikas rakendaksite?
Minu kohustused tulenevad asutamislepingu artiklist 247, mis nõuab Euroopa Kontrollikoja liikmetelt, et "nende sõltumatus peab olema väljaspool kahtlust" ning et nad "on ühenduse üldistes huvides oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud.
Oma kohustuste täitmisel ei taotle ega võta nad vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega mingilt muult organilt.
Nad hoiduvad kõigest, mis on nende kohustustega kokkusobimatu" .
Käesolevas artiklis kodifitseeritakse audiitorite eetikakoodeksisse kuuluvad põhimõtted.
Nagu on minu tegevuspõhimõtteks nii Itaalia Kontrollikoja kui ka põhiseaduskohtu kohtuniku karjääris ikka olnud, leian ma, et alati peaks olema – ka kontrollitavatel – selged teadmised igaühele neist määratud rollide vahelise selge erinevuse kohta.
Ma olen seisukohal, et auditeerimisasutuse lugupeetavus sõltub samuti selle liikmete usaldusväärsusest; auditeerimine oleks mõttetu, kui oleks isegi kahtlus, et selle järelduste inspiratsiooniks on muud kui ühiskonna kui terviku huvid.
Küsimus nr 9
Teavitage Euroopa Parlamenti oma hiljutisest ja praegusest tegevusest, finants- ja poliitilistest huvidest ning teenistuskohtadest ja võimalikest muudest kohustustest, mis võiksid teie tulevaste ametikohustustega vastuollu sattuda.
Kohtunikuna ei ole mul kunagi olnud tegevusi ega huvisid äri- ja finantsvaldkonnas ning mul ei ole olnud ühtegi poliitilist ametikohta ning ma ei ole olnud ühegi erakonna liige.
Peale ametialastele jäävad minu ainsad huvid teadusuuringute ja üldisemalt kultuuri valdkonda.
Küsimus nr 10
Palun tutvustage oma ametikogemuste olulisemaid aspekte riigirahanduse, juhtimise või tulemusauditi alal.
Alates 1972. aastast olen ma Itaalia Kontrollikoja kohtunikuna teostanud eri ülesandeid, mis hõlmavad õiguspärasuse järelevalvet, juhtimise järelevalvet ja aruandlust parlamendile.
Ma olin põhiseaduskohtu kohtunik aastatel 1993–2002 ning asepresident jaanuarist 2001 kuni juulini 2002.
Oma töö käigus põhiseaduskohtus ning ka kohtuniku kohustusi täites olin ma ka halduspersonaliga suhtlemiseks loodud kohtunike komisjoni liige, mis hõlmas tegelemist sotsiaalabi andmisega kontrollikoja töötajatele.
Ma vastutasin ka suhete eest Euroopa ja muude kui Euroopa riikide põhiseadus- ja ülemkohtutega, teostades järelevalvet teiste kohtutega toimunud perioodiliste koosolekute organisatsiooniliste aspektide üle.
Hetkel olen ma Itaalia Kontrollikoja sektsioonipresident, kelle ülesanne on vastutada nende piirkondlike sektsioonide koordineerimise eest, kes auditeerivad territoriaalorganite finantsjuhtimist, ning riigi ja eristaatusega piirkondade ja provintside üldraamatupidamisaruandeid käsitlevate kohtuotsuste ning parlamendile esitatavate aruannete ühissektsioonide kolleegiumi liige.
Küsimus nr 11
Kui olete juba kontrollikoja liikmena töötanud, palun kirjeldage oma teenistusaja kestel antud panust Euroopa Liidu rahanduse parandamisse.
Ma ei ole kunagi olnud Euroopa Kontrollikoja liige.
Küsimus nr 12
Kas te loobuksite oma kandidatuurist, kui parlament ei pooldaks teie nimetamist kontrollikoja liikmeks?
Ma pean äärmiselt oluliseks usaldussuhet, mis peab olema kontrollikoja liikmete ja parlamendi vahel.
Seetõttu taandaksin ma oma kandidatuuri, kui Euroopa Parlamendi arvamus oleks mittesoosiv.
MENETLUS
Pealkiri
Massimo Vari kontrollikoja liikmeks nimetamine
Viited
C6‑0344/2005 – 2005/0816(CNS)
Õiguslik alus
EÜ asutamislepingu artikli 243 lõike 3 esimene lõik ja Euratomi artikli 160b lõige 3
Menetlusalus
art 101
EP-ga konsulteerimise kuupäev
14.10.2005
Vastutav komisjon menetlusse andmise kuupäev
CONT 27.10.2005
Raportöör nimetamise kuupäev
José Javier Pomés Ruiz 12.09.2005
Arutamine komisjonis
24.11.2005
Vastuvõtmise kuupäev
24.11.2005
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Mogens N.J. Camre, Paulo Casaca, Lorenzo Cesa, Petr Duchoň, Szabolcs Fazakas, Umberto Guidoni, Hans-Peter Martin, Borut Pahor, José Javier Pomés Ruiz, Bart Staes, Margarita Starkevičiūtė, Kyösti Tapio Virrankoski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Daniel Caspary, Joel Hasse Ferreira, Edit Herczog
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Iles Braghetto, Manolis Mavrommatis, Marcello Vernola
Esitamise kuupäev – A6
28.11.2005
A6-0374/2005
