P6_TA-PROV(2006)0549
Kehavigastuste ärahoidmine ja ohutuse edendamine *
A6-0398/2006
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus kehavigastuse ärahoidmise ja ohutuse edendamise kohta ( KOM(2006)0329 – C6-0238/2006 – 2006/0106(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament, –
võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2006)0329 ) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 152 lõike 4 teist lõiku, millele vastavalt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0238/2006 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust ( A6-0398/2006 ),
1.
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3.
palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;
4.
palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
5.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud Muudatusettepanek 1 Põhjendus 2 a (uus)
(2 a) Üle 65 aasta vanused inimesed moodustavad 16% kogu ELi elanikkonnast, kuid nende arvele langeb tervelt 40% surmaga lõppenud kehavigastustest; seega on neil surmaga lõppeva kehavigastuse oht üle kahe korra suurem ja toruluude murrud on vanemaealiste inimeste haiglasse sattumise peamine põhjus.
Muudatusettepanek 2 Põhjendus 5 a (uus)
(5 a) Rahvatervist mõjutavad bioloogilised erinevused, keskkond, teabe kättesaadavus ja sotsiaalmajanduslikud tingimused.
Muudatusettepanek 3 Põhjendus 5 b (uus)
Sooline aspekt tuleks tuua kõigisse valdkondadesse, sealhulgas ka tervishoiupoliitikasse.
Tuleks astuda samme soopõhiste kvantitatiivsete uuringute läbiviimiseks ja kohaldada ressursside jaotamisel soopõhise eelarvestamise põhimõtet.
Muudatusettepanek 4 Põhjendus 5 c (uus)
(5 c) Naiste vastu suunatud perevägivald on peamine 16 kuni 44 aasta vanuste naiste surma ja invaliidistumise põhjus.
Muudatusettepanek 5 Põhjendus 6 (6)
Kehavigastuste risk jaotub
nii
liikmesriikide
kui ka sotsiaalsete rühmade
vahel ebaühtlaselt.
Kehavigastuse tagajärjel surmasaamise risk on kõrgeima vigastuste määraga liikmesriigis viis korda suurem kui madalaima vigastuste määraga liikmesriigis.
(6)
Kehavigastuste risk jaotub liikmesriikide vahel ebaühtlaselt
ning muutub sõltuvalt keskkonna-, töö- ja sotsiaalsetest tingimustest, soost ning vanusest
.
Kehavigastuse tagajärjel surmasaamise risk on kõrgeima vigastuste määraga liikmesriigis viis korda suurem kui madalaima vigastuste määraga liikmesriigis.
Muudatusettepanek 6 Põhjendus 7 (7)
Erinevalt paljudest teistest haiguse või enneaegse surma põhjustest saab kehavigastusi ära hoida, muutes meie elukeskkonna ja kasutatavad tooted ning teenused ohutumaks.
On arvukalt tõendeid õnnetusjuhtumite meetmete tõestatud tõhususe kohta, mida ei ole veel kogu ühenduse ulatuses laialdaselt kohaldatud.
(7)
Erinevalt paljudest teistest haiguse või enneaegse surma põhjustest saab kehavigastusi ära hoida, muutes meie elukeskkonna ja kasutatavad tooted ning teenused ohutumaks
ja suurendades üldsuse teadlikkust riskikäitumise tagajärgedest
.
Ka laiema rahvatervise alase lähenemisviisi omaksvõtmine võib kehavigastuste ja vägivalla määra oluliselt vähendada.
On arvukalt tõendeid õnnetusjuhtumite
vastaste
meetmete tõestatud tõhususe kohta, mida ei ole veel kogu ühenduse ulatuses laialdaselt kohaldatud.
Muudatusettepanek 7 Põhjendus 8 (8)
Enamik nendest meetmetest on osutunud tasuvaks, kuna tervishoiusüsteemide ennetusest saadav kasu
ületab
sageli
abimissiooni
kulutusi mitmeid kordi.
(8)
Enamik nendest meetmetest on osutunud
inimeste elu ja tervise kaitsmisel
kulutasuvaks
, kuna
nii era- kui avaliku sektori, eelkõige
tervishoiusüsteemide
jaoks ületab
ennetusest saadav kasu sageli
meditsiinilise sekkumise
kulutusi mitmeid kordi.
Majanduslike ja tervishoiukulude kõrval ei tohiks alahinnata ka inimkaotusi ja ühiskonna tegelikke kulusid, kuna majanduslikud ja tervishoiukulud ei hõlma lööke, mis tabavad ohvrite peresid ja sotsiaalseid tugivõrgustikke või kogukondi, töökohti ja koole.
Muudatusettepanek 8 Põhjendus 9 (9)
Vaatamata suurtele edusammudele mitmes ohutusega seotud valdkonnas nagu liiklus või
töökoht
, on muid vähem tähelepanu pälvinud valdkondi, sealhulgas kodu, vaba aeg, sport ja lastega ning vanemaealiste kodanikega seotud õnnetusjuhtumid ja ennetus.
(9)
Vaatamata suurtele edusammudele mitmes ohutusega seotud valdkonnas nagu liiklus või
töökohad
, on muid vähem tähelepanu pälvinud valdkondi, sealhulgas kodu, vaba aeg, sport ja lastega
, naistega
ning vanemaealiste kodanikega seotud õnnetusjuhtumid ja ennetus.
Muudatusettepanek 9 Põhjendus 9 a (uus)
(9 a) Vaatamata hiljutistele uurimustele alahinnatakse perevägivallast tulenevaid kehavigastusi siiani nii füüsilise ja psüühilise kahju tekitamise kui ka tervishoiu- ja hoolekandesüsteemide kulutuste suurendamise seisukohalt.
Muudatusettepanek 10 Põhjendus 9 b (uus)
(9 b) Arvesse tuleks võtta seost alkoholi ja narkootikumide kättesaadavuse ja tarbimise ning vägivallast ja õnnetusjuhtumitest, eelkõige liiklusõnnetustest tingitud kehavigastuste esinemise vahel.
Muudatusettepanek 11 Põhjendus 10 (10)
Seega on vaja töötada välja kehavigastuste järelevalve ja aruandluse süsteem, mis võiks tagada kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikides, et arendada ja kehtestada kehavigastuste ärahoidmise
riiklikud põhimõtted
, sealhulgas parimate tavade
vahetus
.
Sellist süsteemi arendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsuse nr 1786/2002/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008) ja mis tahes jätkuprogrammide alusel, ning kõnealune
süsteem luuakse kehavigastuste riikliku järelevalve ja aruandluse põhjal, mis tuleb välja töötada ühtsel ja ühtlustatud viisil.
(10)
Seega on vaja töötada välja kehavigastuste järelevalve ja aruandluse süsteem, mis võiks tagada kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikides, et arendada ja kehtestada kehavigastuste ärahoidmise
ja ohutuse edendamise
riikliku poliitika
, sealhulgas parimate tavade
vahetuse
.
Selline
süsteem luuakse kehavigastuste riikliku järelevalve ja aruandluse põhjal, mis tuleb välja töötada ühtsel ja ühtlustatud viisil.
Muudatusettepanek 12 Põhjendus 10 a (uus)
(10 a) Kehavigastuste järelevalve süsteemi tuleks kaasata olemasolevad kehavigastuste alased programmid ning kehavigastusi puudutavad andmebaasid ja võrgustikud, mida komisjon on juba ulatuslikult rahastanud.
See on absoluutselt vajalik samm, et saavutada sünergiat ning kärpida kulusid tänu juba toimivate mehhanismide kasutamisele.
Muudatusettepanek 13 Põhjendus 10 b (uus)
(10 b) Kui praegused kehavigastuste järelevalve- ja kontrollisüsteemid osutuvad mõnele liikmesriigile liiga kulukaks, tuleks kasutada alternatiivseid süsteeme, näiteks selliseid, mis tuginevad haiglate statistika põhjal koostatud ja kergemini kättesaadavatele "minimaalsetele andmekogumitele".
Muudatusettepanek 14 Põhjendus 10 c (uus)
(10 c) Tagamaks, et parimad tavad tõepoolest teenivad iga üksiku riigi võimeid ja vajadusi, tuleks toetada institutsioonide väljaarendamist ja inimressursside arengut ning teadusuuringuid, eriti riikides, mille arvele langeb suurim osa välditavatest kehavigastustest.
Muudatusettepanek 15 Põhjendus 11 (11)
Ühenduse rahvatervise programmi vahendite rakendamise tõhustamiseks ja
kehavigastuste ärahoidmise lahendamiseks kõige tõhusamal viisil on kindlaks määratud
seitse
esmatähtsat valdkonda: laste ja noorukite ning vanaemaealiste kodanike ja vähem kaitstud liiklejate ohutus, spordivigastuste, toodete ja teenuste tekitatud kehavigastuste ning tahtlikult enese poolt tekitatud kehavigastuste ja vägivalla ärahoidmine.
Kõnealuste esmatähtsate valdkondade kindlaksmääramisel on arvesse võetud kehavigastuste sotsiaalset mõju vigastuste arvu ja raskuse kaupa, tõendeid
abimissioonide
tõhususe kohta ja
abimissioonide
eduka rakendamise teostatavust liikmesriikides.
(11)
Kehavigastuste ärahoidmise lahendamiseks kõige tõhusamal viisil on kindlaks määratud
kaheksa
esmatähtsat valdkonda: laste ja noorukite ning vanaemaealiste kodanike ja
eelkõige
vähem kaitstud liiklejate ohutus,
tööl saadavate kehavigastuste ennetamine ja töökohtade ohutus,
spordivigastuste
ja vabal ajal tekkinud vigastuste
, toodete ja teenuste tekitatud kehavigastuste ning tahtlikult enese poolt tekitatud kehavigastuste ja vägivalla,
eelkõige naiste- ja lastevastase vägivalla
ärahoidmine.
Kõnealuste esmatähtsate valdkondade kindlaksmääramisel on arvesse võetud kehavigastuste sotsiaalset mõju vigastuste arvu ja raskuse kaupa, tõendeid
meditsiinilise sekkumise
tõhususe kohta ja
selle
eduka rakendamise teostatavust liikmesriikides.
Muudatusettepanek 16 Soovitus liikmesriikidele, punkt 1
1) töötama välja kehavigastuste riikliku järelevalve- ja aruandlussüsteemi, millega antakse võrreldavat teavet, kontrollitakse kehavigastustega seotud riskide arengut
ja
ennetusmeetmete toimet aja jooksul ning hinnatakse täiendavate algatuste võtmise vajadust seoses toodete ja teenuste ohutusega;
1) töötama välja kehavigastuste riikliku järelevalve- ja aruandlussüsteemi,
millel on juurdepääs muudele asjaomastele andmebaasidele,
millega antakse võrreldavat teavet
ja jaotatakse andmed soo ja vanuse alusel
, kontrollitakse kehavigastustega seotud riskide arengut,
keskendudes vigastusteguritele, jälgitakse
ennetusmeetmete toimet aja jooksul ning hinnatakse täiendavate algatuste võtmise vajadust
ühelt poolt
seoses toodete ja teenuste ohutusega
ja teiselt poolt seoses üldsuse teadlikkuse suurendamisega, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele elanikkonnarühmadele, nagu noored
;
(1 a) arendama sektoritevahelist koostööd, hõlmates ja tugevdades partnerlussuhteid sidusrühmadega kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil ning rakendades kooskõlastatud ja ühtseid abinõusid kehavigastuste ja ebaturvalisuse vastu.
Muudatusettepanek 17 Soovitus liikmesriikidele, punkt 2
2) koostama riiklikud plaanid õnnetusjuhtumite ja kehavigastuste ärahoidmiseks, algatades osakondadevahelist koostööd
ja
suurendades kampaaniaürituste rahastamisvõimalusi,
edendades ohutust
ja rakendades selliseid riiklikke plaane, pöörates erilist tähelepanu
lastele, eakatele inimestele ja vähem kaitstud liiklejatele
, eelkõige spordivigastuste, toodete ja teenuste tekitatud, vägivalla tõttu tekitatud ja tahtlikult enese poolt tekitatud vigastuste ärahoidmisel;
2) koostama riiklikud plaanid õnnetusjuhtumite ja kehavigastuste ärahoidmiseks, algatades
nii
osakondadevahelist koostööd
kui koostööd sidusrühmadega,
suurendades kampaaniaürituste rahastamisvõimalusi
, luues soodustusi ohutuse edendamiseks
ja rakendades selliseid riiklikke plaane
praktikas
, pöörates erilist tähelepanu
kõrge riskiga rühmadele nagu lapsed, eakad ja puuetega inimesed, naised ja liiklejad
, eelkõige spordivigastuste
ja vabal ajal tekkinud vigastuste
,
naiste suguelundite moonutamise,
toodete ja teenuste tekitatud, vägivalla
, eelkõige naiste- ja lastevastase perevägivalla
tõttu tekitatud ja tahtlikult enese poolt tekitatud vigastuste ärahoidmisel;
Muudatusettepanek 18 Soovitus liikmesriikidele, punkt 2 a (uus)
2 a) viima läbi teadusuuringuid, eriti tahtlikult enda poolt vigastuste tekitamise ja riskialti käitumise kohta;
Muudatusettepanek 19 Soovitus liikmesriikidele, punkt 2 b (uus)
(2 b) pöörata erilist tähelepanu kehavigastusi ja ebaturvalisust esile kutsuvatele sotsiaalsetele teguritele: kehavigastuste, suremuse ja haigestumuse määrade suurimad erinevused ilmnevad rikaste ja vaesemate riikide ning sama riigi erinevate ühiskonnaklasside vahel.
See lõhe suureneb selliste tegurite tõttu nagu liikluse tihenemine, suurenev ebavõrdsus sissetulekutes, tööpuuduse kasv, ühiskonna toetuse vähenemine, turgude liberaliseerimine, alkoholi laiem kättesaadavus ning puudulikud reguleerimis- ja jõustamismehhanismid.
Eriti ohustatud on töötud, etnilised vähemusrühmad, võõrtöötajad, põgenikud, puuetega ja kodutud inimesed;
Muudatusettepanek 20 Soovitus liikmesriikidele, punkt 2 c (uus)
2 c) võtma meetmeid, et kehavigastuste ärahoidmise häid tavasid kajastavad andmebaasid tugineksid usaldusväärsetele andmetele, mille juures võetakse arvesse kohalikke olusid, ja et andmeid toetaksid teadusuuringud, mis kajastavad konkreetseid majandus-, sotsiaalseid, infrastruktuuri ja kultuurilisi iseärasusi, mille raames teostatakse edukat poliitikat;
Muudatusettepanek 21 Soovitus liikmesriikidele, punkt 3
3) tagama, et vigastuste ärahoidmist ja ohutuse edendamist hakatakse süstemaatiliselt kasutama
tervishoiutöötajate kutseõppes
, nii et kõnealused rühmad oskavad pädevate nõustajatena teenindada oma patsiente, kliente ja üldsust.
3) tagama, et vigastuste ärahoidmist ja ohutuse edendamist hakatakse süstemaatiliselt kasutama
, parandades tervishoiu- ja teiste töötajate haridust ja kutseõpet
, nii et kõnealused rühmad oskavad pädevate nõustajatena teenindada oma patsiente, kliente ja üldsust
; tõstma üldsuse teadlikkust põhjuste ja tagajärgede kohta, rõhutades nii üksikisikute kui ühiskonna vastutust kehavigastuste ärahoidmisel ja ohutuse edendamisel.
Muudatusettepanek 22 Soovitus liikmesriikidele, punkt 3 a (uus)
3 a) tagama, et kindlustusfirmad, kellel on juurdepääs kehavigastusi puudutavatele andmetele edastaksid kõik asjakohased andmed liikmesriikidele, et oleks hõlpsam välja selgitada õnnetuste kõige sagedasema toimumise viise ja asukohti ning parandada selle teabe abil ennetustegevust.
Muudatusettepanek 23 Soovitus komisjonile, punkt 1
1) toetama ja eelistama
ühenduse rahvatervise programmi raamistikus ja jätkuprogrammides
kogu ühendust hõlmava kehavigastuste järelevalvesüsteemi kehtestamist, kogudes liikmesriikide andmeid kehavigastuste kohta nende riiklike järelevalvesüsteemide alusel, ja tegema andmebaasis oleva teabe hõlpsalt kättesaadavaks kõikidele sidusrühmadele;
1) toetama ja eelistama kogu ühendust hõlmava kehavigastuste järelevalvesüsteemi kehtestamist, kogudes liikmesriikide andmeid kehavigastuste kohta nende riiklike järelevalvesüsteemide alusel, ja tegema andmebaasis oleva teabe hõlpsalt kättesaadavaks kõikidele sidusrühmadele;
Muudatusettepanek 24 Soovitus komisjonile, punkt 1 a (uus)
1 a) esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt asutamislepingu artiklile 251 ja punktis 1 viidatule õigusakti ettepaneku, milles nähakse ette rajada kogu ühendust hõlmav kehavigastuste järelevalve süsteem teabe levitamiseks ja häid tavasid puudutava teabe vahetamiseks, koos üksikasjadega selle finantsmõju kohta;
Muudatusettepanek 25 Soovitus komisjonile, punkt 2
2) kehtestama kogu ühendust hõlmava heade tavade teabevahetuse mehhanism ja levitama kõnealust teavet asjakohastele sidusrühmadele;
välja jäetud
Muudatusettepanek 26 Soovitus komisjonile, punkt 3 a (uus)
3 a) toetama ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide kaudu meetmeid, mis hõlmavad kehavigastuste ärahoidmist ning paremat ja ohutumat infrastruktuuri;
Muudatusettepanek 27 Soovitus komisjonile, punkt 4
4
) toetama heade tavade ja poliitiliste meetmete väljatöötamist seitsme
kindlaksmääratud eelisvaldkonna suhtes,
kasutades ühenduse rahvatervise programmiga ja selle jätkuprogrammidega ette nähtud vahendeid, ja tarbijapoliitika toetamiseks mõeldud ühenduse meetmete rahastamise üldist raamistikku ning teadusuuringute raamprogrammi;
4)
töötama välja head tavad ja poliitilised meetmed kaheksa
kindlaksmääratud eelisvaldkonna suhtes;
tagama, et kõigis tulevastes kehavigastuste ärahoidmise ja ohutuse edendamise programmides võetakse arvesse ebavõrdseid tervisealaseid tingimusi, arvestades, et ühiskonna toetuse puudumine, nõrk ühtekuuluvustunne ja sotsiaalne tõrjutus kahandavad inimeste võimet taluda sotsiaalseid konflikte, ilma et see leiaks väljundi vägivallas, sealhulgas enesele vigastuste tekitamises;
Muudatusettepanek 28 Soovitus komisjonile, punkt 5
koostama
hindamisaruannet
neli aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist, et kindlaks määrata, kas kavandatud meetmed on tõhusad
ja
hindama edasiste meetmete vajadust.
5)
koostama
hindamisaruande
neli aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist, et kindlaks määrata, kas kavandatud meetmed on tõhusad
,
hindama edasiste meetmete vajadust
ning viima läbi olemasolevate ja tulevaste meetmete ja abinõude soolise mõju hindamise
.
