A6-0085/2009
20.2.2009
RAPORT
Aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped
(2008/2128(INI))
Arengukomisjon
Raportöör:
Alain Hutchinson
PE 418.116v02-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK.
Error!
Bookmark not defined.
SELETUSKIRI............................................................................
Error!
Bookmark not defined.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS Error!
Bookmark not defined.
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete kohta
( 2008/2128(INI) )
Euroopa Parlament ,
- võttes arvesse 18. septembri 2000. aasta ÜRO aastatuhande deklaratsiooni, millega rahvusvaheline ühendus võttis endale kohustuse saavutada aastatuhande arengueesmärgid maailma vaesuse vähendamiseks poole võrra 2015. aastaks, ning mida on kinnitatud mitmetel ÜRO konverentsidel, eriti Monterreys toimunud arengu rahastamist käsitleval konverentsil;
- võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumisel võetud liikmesriikide kohustusi;
- võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni „Aastatuhande arengueesmärgid – vahekokkuvõte”
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0274 . ;
- võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembril 2005 allkirjastatud ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses „Euroopa konsensus”;
ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.
- võttes arvesse komisjoni 2005. aasta aastatuhande arengueesmärke;
- võttes arvesse komisjoni teatist „Millenniumi arengueesmärkide saavutamise kiirendamine – arengu rahastamine ja abi tulemuslikkus” ( KOM(2005)0133 );
- võttes arvesse komisjoni aastaaruannet „Kuidas Euroopa täidab lubadusi rahastada arengut” ( KOM(2007)0164 );
- võttes arvesse komisjoni teatist „ELi abi: rohkem, paremini ja kiiremini” ( KOM(2006)0087 );
- võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsioon 2002. aastal Monterreys toimunud arengu rahastamise konverentsi järelmeetmete kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0420 . ;
- võttes arvesse rahvusvahelise arengu rahastamise konverentsi tulemusi ja lõppdokumenti järelmeetmete kohta, et vaadata läbi Monterrey konsensuse rakendamine (Doha, Katar, 29. november – 2. detsember 2008);
A/Conf.212/L.1/Rev1, 9. detsember 2008.
- võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0237 . ;
- võttes arvesse komisjoni 19. juuni 2007. aasta dokumenti „Aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped: pikaajalisemate ja prognoositavama eelarvetoetuse lähenemisviis”;
- võttes arvesse Aafrika ja ELi uut strateegilist partnerlust;
- võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioon ELi ja Aafrika vaheliste suhete olukorra kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0483 . ;
- võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ja 2.–4. septembrini 2008 toimunud Accra kõrgetasemelise foorumi järeldusi nimetatud deklaratsiooni järelmeetmete kohta;
- võttes arvesse oma 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni abi tõhususe ja korruptsiooni kohta arengumaades
ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 316. ;
- võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni emade suremuse teema kohta 25. septembril 2008 toimuva aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0406 . ;
- võttes arvesse dokumenti „The Aid Delivery Methods.
Guidelines of the Programming, Design & Management of General Budget Support”;
Komisjon avaldas inglise keeles 2007. aasta jaanuaris, AIDCO - DEV - RELEX.
- võttes arvesse 2005. aastal läbi vaadatud 23. juuni 2000. aasta Cotonou lepingut ja eriti selle artiklit 58, milles loetletakse rahastamiskõlblikud institutsioonid;
- võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni nõuandeid eelarvetoetuse hea tava kohta, mis on toodud dokumendis „Toetuste ühtlustamine tõhususe parandamise eesmärgil”
Arenguabikomitee viitedokument, 2. köide, 2006. ;
- võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta: riigi rahanduse reformi komisjonipoolne juhtimine;
ELT C 249, 7.10.2005, lk 1.
- võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 10/2008 „EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas” ning sellele lisatud komisjoni vastuseid;
- võttes arvesse üldise eelarvetoetuse hindamise koondaruannet
IDD and Associates, mai 2006. , IDD ja Partnerid, mai 2006;
- võttes arvesse oma 13. veebruari 2006. aasta resolutsiooni aastatuhande eesmärkidega seotud arengu uute rahastamisvahendite kohta
ELT C 290 E, 29.11.2006, lk 396. ;
- võttes arvesse 13. detsembri 2006. aasta ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille on allkirjastanud Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
- võttes arvesse arengukomisjoni raportit ( A6‑0085/2009 ),
A. arvestades, et 2000. aasta aastatuhande arengueesmärkide deklaratsiooniga ühinedes võttis Euroopa Liit koos rahvusvahelise ühendusega endale kohustuse vähendada äärmist vaesust maailmas poole võrra 2015. aastaks, keskendades oma jõupingutused kaheksale aastatuhande arengueesmärgile;
B. arvestades, et uute hinnangute kohaselt elab maailmas endiselt 1,4 miljardit inimest allpool vaesuspiiri (ehk 1,25 USA dollarit päevas), mis moodustab üle ühe neljandiku arenguriikide elanikkonnast;
C. arvestades komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide poolt 2007. aastal võetud uute kohustuste eesmärki aidata märkimisväärselt kaasa nimetatud eesmärkide täitmisel tekkinud viivituse kõrvaldamisele;
D. arvestades, et juurdepääsu puudumine tervishoiuteenustele ja põhiteenustele põhjustab miljonite inimeste surma ja vaesuse tsükli jätkumist, samas kui nimetatud teenustele ja põhiharidusele juurdepääs on inimõigus, mille austamise ja rakendamise peavad tagama valitsused;
E. arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped võivad olla üheks vahendiks, mille eesmärk on vastata väljakutsetele, mida ülemaailmne toidukriis eriti arengumaade põllumajandussektoris põhjustab;
F. arvestades, et hoolimata paljudest siiani tehtud pingutustest puuduvad enamikul arengumaadel vajalikud ressursid nende ees seisvate tervist ja haridust puudutavate takistuste ületamiseks ning arvestades seetõttu välisabi hädavajalikkust;
G. arvestades, et Euroopa Parlamendi ülesanne on teha Euroopa Arengufondi eelarve täitmise kinnitamise otsus;
H. arvestades komisjoni kavatsust suurendada märkimisväärselt eelarvetoetuse kasutamist kümnenda Euroopa Arengufondi raames, et parandada abi tõhusust ja saavutada seatud eesmärgid;
I. arvestades, et arengumaade haridus- ja tervishoiutöötajad töötavad praegu kohutavates tingimustes ning et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks oleks vaja ligi kahte miljonit haridustöötajat ja üle nelja miljoni tervishoiutöötaja, ning arvestades, et piisav abi aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppe raames antava eelarvetoetuse näol võib aidata nimetatud töötajaid värvata ja koolitada;
J. arvestades, et pidevat tervishoiu- ja haridustöötajate puudust süvendab jõukate riikide organiseeritud ajude äravool;
K. arvestades liidu kavatsust jätkata kulutuste suurendamist eelarvetoetuse valdkonnas, eelkõige suurendades märkimisväärselt sektoripõhist eelarvetoetust tervishoiule ja haridusele, eriti Aafrika riikides;
L. arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide kokkulepetes määratakse kindlaks konkreetsed tulemused, mis soovitakse saavutada tervishoidu ja põhiharidust puudutavate aastatuhande arengueesmärkide puhul, kuid et aastatuhande arengueesmärkide kokkulepetes võidakse sätestada ka muid prioriteetseid sektoreid;
M. arvestades, et ametlikus arenguabi käsitlevas seisukohas, mida ta väljendas oma 13. veebruari 2006. aasta resolutsioonis aastatuhande eesmärkidega seotud arengu uute rahastamisvahendite kohta
ELT C 290 E, 29.11.2006, lk 396, lõige 6. , parlament „rõhutab, et abi suuruse kasv peab käima käsikäes kvaliteedi kasvuga, mis tähendab, et abi tõhusust tuleb tõsta koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja ühtsuse abil, aga ka vähendades abi tehingukulusid, suurendades abimehhanismide läbipaistvust ja jätkusuutlikkust, tõstes abi andmise kiirust, suurendades mitteseotud abi osakaalu, otsides lahendusi ebapüsivate võlakoormate jaoks, edendades head valitsemistava, võideldes korruptsiooni vastu ning suurendades abisaajate võimet abi vastu võtta”;
N. arvestades, et kavandatav ja pikaajaline abi võib otseselt ja tõhusalt aidata kaasa aastatuhande arengueesmärkides sätestatud vaesuse kaotamise strateegiate rakendamisele;
O. arvestades, et hoolimata Monterreys (2002), Gleneagles’is (2005), Pariisis (2005) või Accras (2008) võetud kohustustest parandada arenguabi kogust ja kvaliteeti, ei anna paljud ELi liikmesriigid endiselt kogu abi, mille suhtes kohustused võeti, ning arvestades, et abi kättetoimetamisel ilmneb, et osa abist ei ole asjakohane;
P. arvestades, et komisjoni antava eelarvetoetuse väljamaksmine hilineb 30 % juhtudest komisjoni liiga pikkade haldusmenetluste tõttu;
Q. arvestades, et eelarvetoetuse halb prognoositavus on tingitud enamiku abi andmisega seotud tingimuste üheaastasest olemusest, ning arvestades, et halb prognoositavus sunnib abi saavaid riike mõnikord abi ära kulutama enne, kui see on tegelikult kätte toimetatud, ning kindluseta, et abi ühel päeval tuleb;
R. arvestades, et Euroopa arenguabi halb prognoositavus mõjutab ka abi saavaid riike, kus on olemas teatav õiguskindlus ja stabiilne õiguskeskkond;
S. arvestades, et komisjon on suurim mitmepoolse arenguabi andja ning et komisjon on üks suurimaid eelarvetoetuse andjaid, samuti arvestades, et komisjon kasutab eelarvetoetust kui abiliiki üha sagedamini, mis moodustab ühe viiendiku viimaste aastate jooksul antud abist;
T. arvestades, et kuigi eelarvetoetus on vahend, mis on võimaldanud ELi abi parandada, tuleks kasuks, kui eelarvetoetus oleks paremini prognoositav ja kui seda antaks pikemaks ajaks;
U. arvestades, et praegune eelarvetoetus komisjonilt kavandatakse peamiselt kolmeks aastaks või mõnede agentuuride puhul üheks aastaks;
V. arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppe ettepanek ei mõjuta eelarvet, ja arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide kokkulepe ei ole uus vahend, vaid olemasolevate vahendite rakendamise viis;
W. arvestades, et oma praegusel kujul on komisjoni dokumendi ja aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete suhe ebaselge;
X. arvestades, et komisjon on arvamusel, et on õige aeg rakendada kontseptsiooni, mille puhul kokkulepe on seotud aastatuhande arengueesmärke puudutavate konkreetsete tulemustega iga doonori tavapärastele eeltingimustele vastamise iga-aastase kontrollimise asemel;
Y. arvestades, et mõiste „kokkulepe” toob endaga kaasa finantskohustuse, millega tagatakse doonorriigile suurem prognoositavus ja abisaaja maa rangem kohustustest kinnipidamine konkreetsete tulemuste saavutamisel;
Z. arvestades, et komisjon nägi ette aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete esimese seeria kuueks aastaks ehk kümnenda Euroopa Arengufondi kehtivusaja lõpuni;
AA. arvestades, et komisjoni ettepanek sõlmida kokkulepped kuueks aastaks läheb kaugemale kui muude rahvusvaheliste rahastajate ettepanekud;
AB. arvestades, et komisjon kutsus liikmesriike kaasrahastama aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppeid vabatahtlike täiendavate sissemaksete teel Euroopa Arengufondi;
AC. arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped, mis kuuluvad Cotonou lepingus sätestatud kriteeriumide alusel välja töötatud üldise eelarvetoetuse abivahendi alla, ei nõua mingite muudatuste tegemist juba käivitatud programme käsitlevatesse otsustesse ja üldise eelarvetoetuse andmise korraldusse; arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped ei nõua uue finantsinstrumendi loomist ning põhinevad seega Cotonou lepingus sisalduvatel eelarvetoetust käsitlevatel sätetel;
AD. arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppe sõlmimise tingimuste hulka kuulub Cotonou lepingu inimõigusi, demokraatia põhimõtteid ja õigusriiki käsitleva artikli 9 austamine;
AE. arvestades, et tõhus eelarvetoetus peaks võimaldama toetuse saajatel rahastada oma väga spetsiifilisi strateegiaid ja programme hästitoimivatele avalikele teenustele juurdepääsu parandamiseks tervishoiu- ja haridussektoris;
AF. arvestades, et komisjon ei ole täitnud oma kohustust kaasata parlamendiliikmed ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad süsteemselt oma dialoogidesse arenguriikide valitsustega, ning arvestades muu hulgas, et hetkel on suuresti soovitatav, et tõhususe eesmärgil tegeleks arenguga täielikult arenguriikide valitsused, parlamendid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid;
AG. arvestades, et komisjoni määratluse kohaselt on riigid abikõlblikud, kui nad on registreerinud eelarvetoetuse rakendamises rahuldavad tulemused makromajanduslikul tasemel ja eelarvejuhtimises, ning arvestades, et sellega eristub komisjon muudest eelarvetoetuse pakkujatest, näiteks Rahvusvaheline Valuutafond ja Maailmapank, kes seovad oma toetusega rohked tingimused, mis on vastuolus riikide omavastutuse põhimõttega;
AH. arvestades, et paljud riigid, kellel on kiiresti vaja suuremat ja tõhusamat toetust oma edusammude kiirendamiseks aastatuhande arengueesmärkide poole püüdlemisel, ei vasta praegustele komisjoni kriteeriumidele aastatuhande arengueesmärkide kokkulepe sõlmimiseks;
AI. arvestades, et oma praegusel kujul on aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped suunatud üksnes AKV riikidele;
AJ. arvestades, et komisjoni eelarvetoetust saadab tõsine läbipaistmatuse ning vaeste riikide heakskiidu puudumise probleem ning arvestades, et rahastamislepinguid avalikustatakse harva;
AK. arvestades, et arenguabi põhimõte on anda abi nendele, kellel on seda kõige rohkem vaja, ja sinna, kus seda saab kõige tõhusamalt kasutada;
AL. arvestades, et näiteks Burkina Faso puhul ei olnud mitte keegi koha peal teadlik Burkina Faso ja komisjoni vahel toimuvatest aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppe sõlmimise alastest läbirääkimistest, ning arvestades, et Burkina Fasos asuva Euroopa Komisjoni delegatsiooni kodulehelt ei leia kõnealusel teemal praegu mitte mingisugust teavet;
AM. arvestades, et Euroopa arengukonsensuses on liit võtnud endale ülesandeks võtta vastu tulemustel ja tulemuslikkuse näitajate kasutamisel põhineva lähenemise;
AN. arvestades komisjoni vajadust jätkata oma eelarvetoetuse sidumist abisaaja maade registreeritud tulemustega naiste ja meeste vahelise võrdsuse ja naiste õiguste edendamise valdkonnas;
AO. arvestades, et eelarvetoetuste valdkonnas on komisjon sõlminud lepingud juba Burkina Faso (2005–2008), Etioopia (2003–2006), Ghana (2007–2009), Kenya (2004–2006), Madagaskari (2005–2007), Malawi (2006–2008), Mali (2003–2007), Mosambiigi (2006–2008), Tansaania (2006–2008), Uganda (2005–2007) ja Sambiaga (2007–2008);
AP. arvestades, et maailmas on ligi 650 miljonit puuetega inimest ning et 80 % neist elab arengumaades ning nende hulgas iga viies allpool äärmise vaesuse piiri; arvestades, et nad moodustavad ühe suurema tõrjutute ja vaeste rühma, kellele saab osaks mitmesugune diskrimineerimine ning kellel on harva juurdepääs tervishoiuteenustele ja haridusele,
AQ. arvestades, et üldiste kohustuste ja eriti ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 32 kohaselt on allakirjutanud kohustatud puuetega isikuid oma arengualases koostöös arvesse võtma,
AR. arvestades, et aastatuhande arengueesmärke 2015. aastaks ei saavutata, kui puuetega inimeste kaasamisele ja osalusele asjakohast tähelepanu ei pöörata,
AS. arvestades 22. novembri 2008. aasta raportit Aafrika ja ELi partnerluse rakendamise kohta, eriti selle lõiget 37, milles rõhutatakse puuetega inimeste suhtes võetud meetmete silmapaistvat vähesust aastatuhande arengueesmärkide saavutamise alaste jõupingutuste hulgas,
Aastatuhande arengueesmärgid – arengukoostöö
1. kordab, et arenguabi peaks lähtuma vajadustest ja tulemuslikkusest, ja et arenguabipoliitika peaks olema kujundatud partnerluses abisaaja maadega;
2. kordab, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks peavad doonorriigid austama kõiki oma kohustusi ja parandama pakutava toetuse kvaliteeti;
3. rõhutab vajadust arendada uusi mehhanisme prognoositavama ja püsivama toetuse andmiseks;
4 tuletab meelde Abuja deklaratsiooni eesmärki, mille kohaselt tuleb 15 % riigieelarvest eraldada tervishoiusektorile, ja haridusele pühendatud ülemaailmse kampaania eesmärki, mille kohaselt tuleb 20 % riigieelarvest eraldada haridussektorile;
Prioriteetsed sektorid
5. nõuab, et komisjon jätkaks oma toetuse sidumist tervishoiu- ja haridussektoris, eriti esmatasandi tervishoius ja hariduses registreeritud tulemustega; nõuab samuti, et komisjon täpsustaks nimetatud sektorites registreeritud saavutustele omistatavat tähtsust võrreldes täielikumate näitajatega, ning et komisjon täpsustaks, kuidas ta kavatseb hinnata nimetatud valdkondades saavutatud edusamme;
Abi tõhusus – stabiilsus ja prognoositavus
6. nõuab, et komisjon parandaks eelarvetoetuse prognoositavust aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete rakendamise abil ja nimetatud kokkulepetest tulenevate põhimõtete laiendamise abil suuremale hulgale riikidele ning sektoripõhisele eelarvetoetusele;
7. tuletab komisjonile meelde vajadust vähendada märkimisväärselt ebavajalikke tähtaegu, mida põhjustavad komisjoni üleliigsed haldusmenetlused;
8. palub arengumaade valitsustel suurendada tervishoiukulutusi 15 %-ni riigieelarvest vastavalt Abuja deklaratsiooni soovitustele ja hariduskulutusi 20 %-ni riigieelarvest, nagu nõutakse ülemaailmses haridusele pühendatud kampaanias;
Eelarvetoetus
9. nõuab, et komisjon tagaks kulutuste kõrge taseme eelarvetoetuse kujul, nähes eelkõige ette eelarvetoetuse märkimisväärse suurendamise AKV riikide sotsiaalsektoris, ning nõuab samuti sektoripõhise eelarvetoetuse suurendamist muudes piirkondades;
Aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped
10. märgib huviga, et komisjoni ettepanek aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete kohta tagab abikõlblikele riikidele toetuse minimaalse garanteeritud taseme (70% kogu kohustusest);
11. väljendab sellegipoolest pettumust, et aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppeid käsitlevas dokumendis ei täpsustata nimetatud kokkulepete rakendamise ajakava, kusjuures nimetatud kokkulepped tehti peamiselt kümnenda Euroopa Arengufondi kehtivusaja sisse jäävaks kuueks aastaks, ning nõuab seetõttu komisjonilt täpset ajakava;
12. märgib, et aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppe põhieesmärk on aidata kaasa abi tõhususe parandamisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas tehtavate edusammude kiirendamisele seda kõige enam vajavates riikides;
13. nõuab, et komisjon võtaks vastu teatise, milles sõnastatakse aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppe algatus, ja laiendaks seda algatust AKV riikide hulka mitte kuuluvatele riikidele, kes vastavad abikõlblikkustingimustele;
Parlamendid ja kodanikuühiskond – omavastutus – läbipaistvus
14. palub, et komisjon ja abisaaja maad tagaksid oma parlamentide ja kodanikuühiskonna, sealhulgas puuetega inimeste organisatsioonide kaasamise eelarvetoetuse üle peetava dialoogi kõikidesse etappidesse, sealhulgas aastatuhande arengueesmärkide kokkulepetes kehtestatud programmi väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse;
15. rõhutab, et doonorid peaksid abisaajatele ühepoolsete tingimuste kehtestamise asemel püüdma edendada abisaaja maades head valitsemistava, demokraatiat ja stabiilsust läbipaistvate kriteeriumide abil, mis on kehtestatud partnerluses kõnealuste riikidega;
16. on arvamusel, et läbipaistvuse edenamise huvides peaksid toetuse muutuvkomponendi väljamaksmise tingimused põhinema tulemustel, et see julgustaks doonoreid ja abisaajaid analüüsima kulutatud raha tõelist mõju ning suurendaks riiklike vahendite kasutamise läbipaistvust;
17. kutsub komisjoni üles teostama nimetatud programmide tulemuste korrapärast järelevalvet ja jagama saadud tulemusi parlamendiga;
18. soovitab komisjonil töötada doonorite ja abisaajate vahelise dialoogi tõhustamise nimel, eriti selleks, et määratleda tõelised vajadused ja valdkonnad, milles toetus osutub vajalikuks;
19. nõuab, et AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee mängiks aktiivsemat rolli prioriteetide määratlemisel, aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete teemalistes läbirääkimistes ja kõikides muudes protsessi etappides;
Valikukriteeriumid – loovus ja paindlikkus
20. nõuab, et Euroopa Komisjon seaks oma eelarvetoetuse andmise tingimuseks hea valitsemistava ja läbipaistvuse, samuti kaitse ja inimõiguste austamise valdkonnas saavutatud tulemused, eriti kõige vaesemate ja tõrjutumate puhul nagu puuetega inimesed, vähemused, naised ja lapsed, ning et komisjon tagaks, et eelarvetoetust ei kulutata muudele sektoritele kui nendele, mis on määratletud aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppes;
21. kinnitab, et riikide näidisprogrammid tuleb kehtestada koostöös asjaomaste riikide parlamentidega, parlamentaarse ühisassambleega ja kodanikuühiskonnaga;
22. täheldab, et aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete ettepanekus ei märgita, mis riike peetakse silmas aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete esimeses ringis; märgib samuti, et oma praegusel kujul on aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped suunatud üksnes AKV riikidele;
23. avaldab kahetsust, et arenguriikidele suunatud liidu eelarvetoetuse poliitika suhtes kehtestatakse liidu arenguabi saamiseks üha enam Rahvusvahelise Valuutafondi kehtestatud tingimusi; on muu hulgas seisukohal, et nimetatud tingimuste esitamine on vastuolus abisaaja maa omavastutuse põhimõttega;
24. rõhutab vajadust arendada muid eelarvetoetuse lähenemisviise riikidele, kes ei vasta aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete tingimustele, ja eelkõige haavatavatele riikidele; rõhutab samuti, et on iseenesestmõistetav, et kõige haavatavamad riigid ei suuda täita praegu kehtivaid abikõlblikkuskriteeriume;
25. soovitab aastatuhande arengueesmärkide kokkulepete kättesaadavaks tegemist arengukoostöö rahastamisvahendiga kaetud riikidele;
26. nõuab, et komisjon selgitaks selgesõnaliselt, kuidas suhestuvad pakutud aastatuhande arengueesmärkide kokkulepped ja muud abiandmisviisid;
27. hoiatab ohu eest kasutada aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppeid valimatult ja liialdatult, suhtudes nendesse kui ainsasse tõeliselt tõhusasse abiandmise viisi, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon valiks abiandmismehhanisme, mis on kõige paremini kohandatud iga üksiku olukorraga;
28. nõuab, et komisjon tugevdaks abisaaja maade parlamentide suutlikkust osaleda eelarveprotsessis ning kodanikuühiskonna ja parlamentide suutlikkust osaleda riikliku poliitika väljatöötamises, tagades rohkem rahalist toetust, rõhutades osalemist poliitilistes dialoogides abisaaja maadega ning keskendudes riiklike vahendite haldamise näitajatele, mille eesmärk on parandada valitsuste vastutust oma kodanike ees;
Hindamine – tulemusnäitajad
29. palub, et komisjon lisaks koostöös partnerriikidega igale aastatuhande arengueesmärkide kokkuleppele rea tulemusnäitajaid, mis võimaldavad hinnata nimetatud kokkulepete rakendamisel saavutatud edusamme, kusjuures tulemusnäitajate abil tuleb hinnata nii puuetega täiskasvanute kui ka laste kaasatust;
Sooline mõõde
30. juhib komisjoni tähelepanu sellele, et viimane peaks tingimata jätkama oma eelarvetoetuse sidumist abisaaja maades registreeritud tulemustega naiste ja meeste vahelise võrdsuse ja naiste õiguste edendamise valdkonnas, ning palub tulemusnäitajate vastavat täiendamist aastatuhande arengueesmärkide kokkulepetes ning laiendamist valdkondadele, nagu naiste õigused ja puuetega isikute õigused; palub komisjonil eelarvetoetusega seotud soolise mõõtme tulemusnäitajate täiendamist, laiendades neid valdkondadesse nagu puuetega isikute ja naiste õigused, edendades eelkõige kõigi naiste juurdepääsu teabele ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele, pereplaneerimismeetodite propageerimine ja neile juurdepääsu parendamine, hariduse ja naiste emantsipatsiooni jätkuv edendamine, võitlus diskrimineerimise vastu ja soolise võrdõiguslikkuse nimel;
0 0
31. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, AKV nõukogule ning liikmesriikide ja AKV riikide valitsustele ja parlamentidele.
SELETUSKIRI
2005. aastal tegi Euroopa Komisjon ametliku otsuse, et ELi koostöö oma arengumaadest partneritega on väga ebatõhus.
Sellel on palju põhjuseid, sealhulgas äärmiselt keeruliseks aetud haldusmenetlused, Euroopa partnerite vahelise koostöö täielik puudumine või partnerriikidele varem kokku leppimata arengustrateegiate pealesurumine.
Euroopa koostöö tõhususe parandamiseks on astutud samme, kuid endiselt esineb märkimisväärset vastupanu, eriti liikmesriikides, kellel on kõnealuses valdkonnas kõige olulisem roll – seega on vaja edu nimel veel kõvasti pingutada.
Juurdepääs tervishoiuteenustele ja põhiharidusele on näiteks suur unistus miljonite maailma inimeste ja eriti naiste jaoks.
Iga päev jätab kooli minemata 72 miljonit last, põhiliselt tütarlapsed.
Iga minut sureb üks naine rasedusest või sünnitusest tulenevate komplikatsioonide tõttu ning iga kolme sekundi järel sureb üks laps haiguse tagajärjel, mille arst saanuks ära hoida.
Juurdepääs tervishoiuteenustele või põhiharidusele on siiski inimõigus, mille järgimise tagamise eest vastutavad valitsused.
Viimase kümne aasta jooksul on paljud arengumaade valitsused teinud selles valdkonnas erakordseid jõupingutusi, kuid neil lihtsalt puuduvad eesmärgi saavutamiseks vajalikud vahendid.
Seniks jäävad Saharast lõunas asuvad Aafrika riigid maailma kõige katastroofilisema olukorraga piirkonnaks ning praegust asjade käiku silmas pidades võib see kesta veel aastaid.
Ligikaudu pool Aafrika elanikest elab vähema kui 0,78 euroga (1 dollar) päevas, kolm neljandikku AIDSi ohvritest on aafriklased ja ligikaudu 42 % Aafrika elanikest puudub endiselt juurdepääs joogiveele.
Lisaks Saharast lõunas asuvatele Aafrika riikidele vajavad ka kõik muud Euroopa Liidu arengumaadest partnerid hädasti tõhusamat avalikku koostööd arengu vallas.
Eelarvetoetus on kõnealuse koostöö üks vahendeid, mis teatavates tingimustes võimaldab anda abisaaja maadele nende eelarve vahendusel prognoositavamat ja pikaajalisemat abi, et rahastada eriti tervishoiuteenuste, hariduse ja teiste prioriteetsete tegevusvaldkondadega seotud vajadusi.
See on üks abi liike, kus Euroopa Komisjon on üks peamisi rahastajaid.
Eelnevat arvesse võttes ning abi prognoositavuse probleemi lahendamiseks leidis komisjon, et tuleb sõlmida aastatuhande arengueesmärkide lepingud.
Selliste lepingute sõlmimise kavandas komisjon teatavas arvus riikides kümnenda Euroopa Arengufondi algusesse ning nende eesmärk oleks rahaliste vahendite eraldamine kuueaastaseks perioodiks, samuti iga-aastase järelevalve loomine, kus keskendutakse tulemustele, eriti tervishoiu ja hariduse valdkonnas, lisaks tugevdatud dialoog abi saavate riikidega.
Raportöör tuletab meelde, et Euroopa Parlament on juba pikemat aega nõudnud, et Euroopa Ühenduse arengukoostöö raames (ehk ühenduse eelarves) pöörataks rohkem tähelepanu esmatasandi tervishoiu ja alghariduse sektoritele.
Alates käesoleva aastatuhande algusest on parlament eelarveläbirääkimistes ja eelarve täitmisele heakskiidu andmisel esitatud märkustes süstemaatiliselt nõudnud, et kõnealustesse sektoritesse tuleks investeerida vähemalt 20 % ühenduse rahalistest vahenditest.
Kahjuks ei ole see praegu kaugeltki nii: parlamendi 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise raames parlamendi tehtud arvutuste kohaselt investeeriti kõnealustesse sektoritesse vähem kui 7 % ühenduse arengukoostöö eelarvest.
Parlament tervitab komisjoni deklaratsiooni, milles komisjon on võtnud arengukoostöö rahastamisvahendi loomist käsitleva määruse üle peetavate läbirääkimiste raames oma ülesandeks jälgida, „et aastaks 2009, mil toimub läbivaatamine, pühendatakse vähemalt 20% abist, mille komisjon eraldab arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riiklike programmide kohaselt, põhi- ja keskharidusele ning esmatasandi tervishoiule nimetatud sektoritega seotud projekti-, programmi- või eelarvetoetuste kaudu”, ning soovitab, et aastatuhande arengueesmärkide lepingu kohaldamisala laiendamine arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riikidele on suurepärane vahend, et võimaldada komisjonil kõnealust eesmärki saavutada.
Kuigi komisjoni algatus tundub arengumaade seisukohast üsnagi huvitav ja soovitav, tekitab see siiski mitmeid küsimusi, mis nõuavad selgeid vastuseid.
Näiteks seoses kriteeriumidega, mis võimaldavad arengumaal taotleda niisuguse lepingu sõlmimist.
Küsimusi tekitab ka asjaolu, et praeguseni ei ole komisjon avaldanud algatuse kohta ühtegi ametlikku teatist ning et selle kohta täpsema teabe leidmiseks on lisaks komisjoni veebilehe ülevaatlikule teabele praegu olemas vaid üks sisedokument, millele toetuda.
Lisaks tekitavad küsimusi algatuse jaoks ette nähtud kehtivusaeg ja üldisemalt selle rakendamise tingimused.
Kuigi algatusel on mitmeid positiivseid aspekte, nagu eelarvetoetuse sidumine tervishoiu ja hariduse valdkonnas täheldatud tulemustega või asjaolu, et see kavandatakse üldiselt kolmeks aastaks, ei ole Euroopa Komisjoni eelarvetoetus kaugeltki täiuslik.
Kõigepealt sisaldab see abisaaja maade arengut pärssivaid tingimusi.
Eriti probleemne on asjaolu, et komisjon, nagu enamik teisi abiandjaid, annab üldiselt eelarvetoetust vaid riikidele, kes on võtnud kasutusele Rahvusvahelise Valuutafondi programmi, kuna niisugused programmid võivad piirata valitsuse suutlikkust investeerida arengusse, seda liiga ambitsioonikate inflatsiooni- ja eelarve puudujäägi eesmärkide tõttu.
Lisaks, isegi kui komisjon otsustab pikaajalise eelarvetoetuse andmise kasuks, ei taga miski, et see parandab lühiajalist prognoositavust, kuna haldusmenetluste keerulisus toob siiski väga sageli kaasa olulisi viivitusi väljamaksete tegemisel.
Peale selle iseloomustab komisjoni eelarvetoetust tõsine läbipaistvuse ja asjaomaste riikide ja nende elanike tunnustuse puudumine.
Rahastamislepingud avaldatakse harva ja lisaks ei kaasa komisjon süstemaatiliselt kodanikuühiskonna organisatsioone ja parlamendisaadikuid oma dialoogi arengumaade valitsustega.
Siiski on praegu ulatuslikult teada, et tõhususe saavutamiseks ei piisa sellest, et arengu eest vastutavad täielikult üksnes valitsused, vaid sellesse peavad olema kaasatud ka arengumaade kodanikud.
Seega saab aastatuhande arengueesmärkide lepingute sõlmimise idee pakkuda tegelikku positiivset võimalust Euroopa koostöö tõhususe parandamiseks üksnes juhul, kui lepingud ning nende kõlblikkus-, rakendamis- ja hindamiskriteeriumid on väga täpselt määratletud.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
17.2.2009
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
23
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Alessandro Battilocchio, Thijs Berman, Thierry Cornillet, Alexandra Dobolyi, Fernando Fernández Martín, Alain Hutchinson, Romana Jordan Cizelj, Filip Kaczmarek, Glenys Kinnock, Maria Martens, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, José Javier Pomés Ruiz, José Ribeiro e Castro, Toomas Savi, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Renate Weber, Gabriele Zimmer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Emilio Menéndez del Valle
