LÕPLIK
A6-0439/2006
30.11.2006
RAPORT
Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätte 8 kohased nõukogu seitsmes ja kaheksas aastaaruanne
(2006/2068(INI))
Väliskomisjon
Raportöör:
Raül Romeva i Rueda
PE 376.419v04-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI..........................................................................................................................16
MENETLUS..............................................................................................................................20
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätte 8 kohase nõukogu seitsmenda ja kaheksanda aastaaruande kohta
( 2006/2068(INI) )
Euroopa Parlament ,
- võttes arvesse Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätte 8 kohast toimimisjuhendit, mis võeti vastu 8. juunil 1998. aastal;
- võttes arvesse nõukogu seitsmendat ja kaheksandat aastaaruannet
ELT C 328, 23.12.2005, lk 1; ELT C 250, 16.10.2006, lk 1 ;
- võttes arvesse ajakohastatud Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi kasutusjuhendit
Dokument nr 10713/06, DGE WMD, Brüssel, 20. juuni 2006 , mille üle lepiti kokku 2. juunil 2006. aastal;
- võttes arvesse Euroopa Liidu ühist sõjaliste kaupade nimekirja (Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendis käsitletud varustust)
ELT C 66, 17.3.2006, lk 1. , mis ajakohastab ja asendab algselt nõukogus 25. aprillil 2005. aastal vastu võetud dokumenti;
- võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP Euroopa Liidu panuse kohta väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastasesse võitlusesse
ELT L 191, 19.7.2002, lk 1. ;
- võttes arvesse ELi 26. juuni 1997. aasta programmi tavarelvade salakaubanduse tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks
Vastu võetud üldasjade nõukogu poolt 26. juunil 1997. ;
- võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta
ELT L 156, 25.6.2003, lk 79. ;
- võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1504/2004, millega muudetakse ja ajakohastatakse määrust (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks
ELT L 281, 31.8.2004, lk 1. ;
- võttes arvesse Wassenaari kokkulepet, mis käsitleb tavarelvade ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordikontrolli;
- võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal nõukogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat;
- võttes arvesse ÜRO kinnipeetavate kohtlemise miinimumnõudeid
Kinnipeetavate kohtlemise miinimumnõuded, vastu võetud 1955. aastal Genfis ÜRO kuritegude ennetamist ja õigusrikkujate kohtlemist käsitleval esimesel kongressil ja heaks kiidetud majandus- ja sotsiaalnõukogu poolt 31. juuli 1957. aasta resolutsiooniga nr 663 C (XXIV) ja 13. mai 1977. aasta resolutsiooniga nr 2076 (LXII). ;
- võttes arvesse ELi strateegiat väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks, mis võeti vastu Euroopa Ülemkogu 15.-16. detsembri 2005. aasta kohtumisel
Euroopa Liidu Nõukogu, 5319/06, 13. jaanuar 2006 ;
– võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 3. oktoobri 2005. aasta järeldusi, milles väljendatakse ELi toetust rahvusvahelisele relvakaubandusele ÜRO raames, mis kehtestab kohustuslikud üldstandardid ülemaailmsele tavarelvastusega kaubitsemisele
Euroopa Liidu Nõukogu üldasjade nõukogu 2678. kohtumine Luksemburgis 3. oktoobril 2005. a. ;
– võttes arvesse 6. juulil 2005. aastal jõustunud 2001. aasta tulirelvade, nende osade ja komponentide ning lõhkeaine ebaseadusliku tootmise ja nendega kaubitsemise vastast protokolli
ÜRO tulirelvade protokoll võeti Peaassamblee resolutsiooniga 55/255 vastu 2001. aasta mais. ;
– võttes arvesse riikide poolt ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi
A/60/463 (L.55) otsus, 8. detsember 2005. a. vastuvõtmist ÜRO Peaassambleel 2005. aasta detsembris;
– võttes arvesse New Yorgis 2006. aasta 26. juunist kuni 7. juulini toimunud konverentsi, mis käsitles väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku kaubitsemise ärahoidmist, selle vastu võitlemist ja selle väljajuurimist kõikidest vaatepunktidest käsitleva tegevuskava rakendamisel tehtud edusammude läbivaatamist (väike- ja kergrelvi käsitlev ÜRO läbivaatamiskonverents);
– võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni väike- ja kergrelvade ning säästva arengu kohta, mis võeti vastu 23. novembril 2006
AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee, dokument AKV-EL 3892/06/fin. ;
- võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätte 8 kohase nõukogu kuuenda aastaaruande kohta
ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 443. ;
- võttes arvesse oma 15. juuni 2006. aasta resolutsiooni väike- ja kergrelvade kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0274 . ;
- võttes arvesse oma resolutsioone ELi Hiina vastu suunatud relvamüügiembargo tühistamata jätmise kohta ja eriti 18. detsembri 2003. aasta resolutsiooni
ELT C 91 E, 15.4.2004, lk 679. ;
- võttes arvesse iga-aastaseid resolutsioone inimõiguste kohta maailmas ja Euroopa Liidu poliitikat selles küsimuses ning eriti 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni
ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1048. ;
– võttes arvesse ELi lepingu artiklit 17 ja EÜ asutamislepingu artiklit 296;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ( A6‑0439/2006 ),
A. arvestades, et ELi relvaekspordi toimimisjuhendi aastapikkune läbivaatamine lõppes 30. juunil 2005 tavarelvastuse ekspertide töörühma (COARM) tasandil, kes koostasid ühisseisukoha teksti; arvestades, et toimimisjuhendit pole siiani ühisseisukohana vastu võetud, mis takistab edasisi vajalikke edusamme relvaekspordi kontrollimise tugevdamisel;
B. arvestades, et Euroopa Liit peaks Euroopa julgeolekustrateegias visandatud ohte silmas pidades andma oma parima, et tegutseda ülemaailmsel tasandil nähtavalt ja vastutustundlikult relvastuse leviku tõkestamise, ülemaailmse desarmeerimise ja relvaveo kontrollimeetmete arendamise eesotsas;
C. arvestades, et ELi toimimisjuhendi muutmine ühiseks seisukohaks oleks uus edusamm juhendi edasiarendamisel, nõudes liikmesriikidelt oma õigusaktide vastavusse viimist ELi juhendis sätestatud standarditega; arvestades, et seda seavad siiski ohtu mõned ELi liikmesriigid, kes seovad juhendi ühiseks seisukohaks muutmist vastutustundetult oma kahepoolsete huvidega Hiinasse suunatud relvaekspordi embargo tühistamisel;
D. arvestades, et relvaveo kontroll areneb piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil üha edasi, nagu nähtub eelkõige jalaväemiinide rahvusvahelisest keelustamisest (1997. aasta Ottawa konventsioon) ning jalaväemiinide tõttu hukkunud või vigastatud inimeste arvu vähenenemisest sellega seoses, ja et sellised arengusuunad vajavad jätkuvalt ELi täielikku toetust, eelkõige pärast 26. juunist kuni 7. juulini 2006. a New Yorgis peetud ÜRO väike- ja kergrelvi käsitleva läbivaatamiskonverentsi tulemust ning eriti seoses edusammudega rahvusvahelise relvakaubanduslepingu koostamiseksÜRO raames;
E. arvestades, et üldasjade ja välissuhete nõukogu avaldas 3. oktoobri 2005. aasta koosolekul Luksemburgis toetust rahvusvahelise relvakaubanduslepingu sõlmimisele;
F. olles veendunud, et rahvusvaheline relvakaubandusleping on ülioluline, kuna igal nädalal hukkub tuhandeid inimesi tavarelvade läbi, kuna vastutustundetu relvavedu süvendab ebastabiilsust ja vaesust kogu maailmas ning kuna rahvusvahelises relvakaubanduslepingus lepitaks kokku üleilmsed relvaveo standardid ning see aitaks ennetada relvade sattumist valedesse kätesse;
G. olles veendunud, et ühtse Euroopa relvaekspordi kontrollipoliitika väljatöötamine ja rakendamine annaks otsustava panuse liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika süvendamisse;
H. arvestades, et terroriorganisatsioonidel ja kuritegelikel rühmitustel nii ELis kui väljaspool seda on võimalik hankida ja kasutada paljusid tavarelvi ning kahese kasutusega kaupu ja tehnikat;
I. olles veendunud, et ELi relvaekspordi kontrollipoliitika peab tugevdama ja täiendama liidu välistegevuse teisi mõõtmeid, sealhulgas säästva arengu eesmärke, kriisiennetust, inimõiguste edendamist, vaesuse ja rahvusvahelise terrorismi vastast võitlust ning piirkondliku stabiilsuse suurendamise meetmeid;
J. arvestades, et ülemaailmne osade hankimine, litsentsitud tootmine välismaal ning relvade tootmine ja eksport tütarettevõtete kaudu ei ole praeguste kontrollivahenditega piisavalt reguleeritud; arvestades, et ekspordi vastavuse tagamine rahvusvahelise õiguse raames võetud kohustustele ei ole mitte üksnes kõikide riikide kohus, vaid ekspordi reguleerimine tagamaks, et ei hõlbustata inimõiguste rikkumisi, ei õhutata konflikte ega vähendata säästva arengu toetamiseks eraldatavaid vahendeid, teenib ka riikide endi julgeoleku-, sotsiaalmajanduslikke ja poliitilisi huve;
K. olles veendunud, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastu võitlemise 2005. aasta detsembri ELi strateegia toetab ÜRO Julgeolekunõukogu 2004. aasta jaanuaris püstitatud eesmärki ergutada relvi eksportivaid riike ilmutama ebastabiilsete piirkondade jaoks määratud väike- ja kergrelvi puudutavates tehingutes suurimat vastutustundlikkust;
L. tuletades liikmesriikidele seda vastutust meelde, kui peaks astutama mis tahes samme Euroopa kaitsevarustuse siseturu avamiseks ja eelkõige siis, kui komisjon teeb edasisi samme pärast oma aruteludokumenti teemal „Liikmesriikide kaitse jaoks mõeldud toodete ühendusesisene ringlus”, mis viitab selgesõnaliselt 1998. aasta ELi relvaekspordi toimimisjuhendi rollile;
M. arvestades, et ELi liikmesriigid on olnud järjepidevalt maailma peamiste relvaeksportijate seas, arvestades, et üha kasvav hulk arenguriikide ettevõtteid, keda toetavad nende riikide valitsused, hõlmab märkimisväärse osa maailma relvaturust; arvestades, et riiklikud relvaekspordi kontrollisüsteemid on igas arenguriigis isesugused ega hõlma alati selgeid relvaveolubade andmise kriteeriume või suuniseid, mis täielikult peegeldaksid riikide praegusi kohustusi rahvusvahelise õiguse raames;
N. arvestades, et Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudi (SIPRI) raporti kohaselt andsid ELi liikmesriigid 2005. aastal loa relvatarneteks muuhulgas Hiinasse, Colombiasse, Etioopiasse, Eritreasse, Indoneesiasse, Iisraeli ja Nepalisse; olles veendunud, et ilma üksikasjalikuma ja läbipaistvama teabeta tarnitud relvade olemuse ning selle kohta, kes, kui palju ja millisel eesmärgil neid ostis, ei ole võimalik järeldada, et ELi toimimisjuhendiga on suudetud peatada igasugune tõenäoliselt relvakonfliktide õhutamisele, inimõiguste rikkumisele ning vaesuse süvendamisele suunatud relvaeksport;
O. arvestades, et vastutustundetu relvavedu takistab jätkuvalt paljude maailma osade demokraatlikku, majanduslikku ja sotsiaalset arengut, õhutab vägivaldseid konflikte ja korruptsiooni ning takistab tulemuslikku arenguabi andmist; tunnistades, et selge, tõhus ja kooskõlastatud ühine ELi relvaekspordi kontrollipoliitika, mis põhineb õiguslikult siduval relvaekspordi toimimisjuhendil, oleks ELi otsustav panus aastatuhande tippkohtumisse ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse ehk teisisõnu AKV riikide ja teiste arenguriikide säästvasse arengusse;
1. tervitab nõukogu seitsmendat ja kaheksandat aastaaruannet ja kinnitab veel kord, kui olulised on iga-aastased ülevaated, mis on juhendi rakendussätte 8 kohaselt juhendi läbivaatamise ja tugevdamise põhiline mehhanism;
2. tervitab viimaste eesistujariikide (Ühendkuningriik, Austria ja Soome) rõhutatud läbipaistvuse põhimõtet, mille tulemuseks on liikmesriikide edasine koostöö üksteise nõustamisel äraütlemiste suhtes ja andmekogumisest raporteerimisel, andmete esitamisel aastaaruannetes, teavitamistöös kolmandate osalistega ning nende dioloogi süvendamisel Euroopa Parlamendiga;
3. peab vastuvõetamatuks, et toimimisjuhendi vastuvõtmiseks ühise seisukohana ei ole astutud mingeid samme, ehkki COARMi töörühm kiitis teksti heaks 2005. aasta juunis;
4. tervitab asjaolu, et 26. septembril 2005. aastal leppis COARMi töörühm vastuväideteta kokku 8. kriteeriumi (säästev areng) tõlgendamise heades tavades ja need on lisatud muudetud kasutusjuhendisse; tunneb siiski muret, et kordagi ei ole üritatud minna olemasolevate normide kõrvutamisest kaugemale; nõuab 8. kriteeriumi võimalikult kiiret läbivaatamist, et töötada välja täiustatud tavad, uurides näiteks seoseid relvavägivalla ja arengu vahel; toetab kõnealuse protsessi jätkumist, kusjuures ülejäänud kriteeriumide jaoks kujundatakse häid tavasid Euroopa Parlamendi ja teiste huvitatud osalistega konsulteerides;
5. tervitab kasutusjuhendisse hiljuti lisatud selgitust, et lepinguid litsentseeritud tootmise kohta välisriikides tuleks käsitleda ekspordiloana; tunneb siiski jätkuvalt muret varasemate juhtumite pärast ELis, mis on seotud tootmisvõimsuste üleviimisega välismaale, kaasa arvatud litsentseeritud tootmise tehingud, ning nõuab eelkõige välismaal toimuvat litsentseeritud tootmist ja üldisemalt tootmisvõimsuse üleviimist reguleerivate sätete edaspidist tugevdamist;
6. nõuab tungivalt, et liikmesriigid astuksid järgmisi samme litsentseeritud relvatootmise täiendavaks kontrollimiseks välisriikides:
a) keelduksid litsentseeritud relvatootmiseks loa andmisest, kui on oht, et välismaal toodetud relvade kasutamisega rikutakse riikide rahvusvahelise õiguse raames võetud kohustusi;
b) keelduksid litsentseeritud relvatootmiseks loa andmisest ilma õiguslikult siduva tootmismahte ja toote puhul lubatud ekspordisihtkohti ning lõppkasutust sätestava lepinguta;
c) vaataksid litsentsilepingud korrapäraselt uuesti läbi, et kõrvaletoimetamise ohtu uuesti hinnata ja litsentsilepingut vastavalt muuta;
7. kinnitab veel kord keeldumisest teatamise süsteemi edasiarendamise vajadust; nõuab uuesti suuremat teabevahetust keeldumisi käsitleva kahepoolse konsulteerimise kohta ning seda, et selliseid konsultatsioone puudutavat teavet vahetataks ja sellest antaks aru ELi tasandil;
8. kutsub liikmesriike üles pöörama suuremat tähelepanu relvi saava riigi taustale, et vältida relvade sattumist terrorirühmituste kätte ja relvade väärkasutamist;
9. kordab oma nõuet, et liikmesriigid lepiksid kokku relvakonfliktides osalevate riikide nimekirjas, kellele relvaeksport tuleks põhimõtteliselt keelata, tuginedes süsteemile, kus sellistele riikidele äraütlemise eeldust jälgivad ÜRO Julgeolekunõukogu relvaembargosid puudutavad seiremehhanismid ning ELi asjaomased töörühmad; seda silmas pidades kutsub liikmesriike üles viima oma Lähis-Ida piirkonda suunatud relvaeksporti käsitlev poliitika toimimisjuhendiga kooskõlla;
10. soovitab riiklikel ekspordikrediidiasutustel, kui need täidavad oma ülesannet edendada valitsuse toetatavaid eraettevõtete investeeringuid majanduslikult ebastabiilsetesse piirkondadesse, eelkõige arenguriikidesse, järgida lepingute mitteedasikindlustamise poliitikat laenude või muud tüüpi tagatiste abil, kui kolmandatesse riikidesse suunatud sõjalise otstarbega ekspordi saajariigid tarnete eest maksmata jätavad; nõuab, et varem antud seda tüüpi laenud ei tohiks suurendada abisaajariigi võlga ning neid ei tohiks ka käsitleda ametliku arenguabina;
11. tervitab kaheksanda raporti läbipaistvuse suurenemist, mis tuleneb tabelisse A eraldi jao lisamisest ekspordi kohta riikidesse, mille suhtes on kehtestatud embargo; nõuab, et poliitika- ja julgeolekukomitee peaks korrapärast dialoogi toimimisjuhendi ja kasutusjuhendi kohaldamise üle (eelkõige parima tava rakendamise üle) seoses relvaekspordiga jälgimisnimekirjas olevatesse (või ELi ühise vaatluskeskuse – Joint Situation Centre – poolt üksikasjalikult analüüsitavatesse riikidesse); nõuab, et Euroopa Parlament kõnealustesse aruteludesse kaasataks;
Ühine seisukoht
12. leiab, et selge, tõhus ja kooskõlastatud ühine relvaekspordi kontrollipoliitika, mis tugineb õiguslikult siduvale tegevusjuhendile, võib mängida otsustavat rolli terrorismivastases võitluses, konfliktide ärahoidmisel, piirkondliku tasakaalu säilitamisel ja inimõiguste edendamisel;
13. kutsub eesistujariiki ja liikmesriikide valitsusi üles selgitama, miks ei ole toimimisjuhendit ühise seisukohana vastu võetud, hoolimata asjaolust, et COARMi töörühm teksti 2005. aasta juunis heaks kiitis;
14. tervitab parima tava jätkuvat arendamist kasutusjuhendi raames, kahetseb siiski, et toimimisjuhendi ühiseks seisukohaks muutmata jätmine nõrgendab ELi ekspordikontrolli edasist arengut, eelkõige tähtsates valdkondades nagu mittemateriaalsed siirded, transiidikontroll ja liikumine ELi ekspordikontrolli edasise üldise ühtlustamise suunas;
Dialoog Euroopa Parlamendiga
15. tervitab aastaaruandesse eripeatüki lisamist, mis käsitleb dialoogi Euroopa Parlamendiga;
16. tervitab eesistujariikide Ühendkuningriigi, Austria ja Soome algatusi esitada oma töö toimimisjuhendi väljatöötamisel Euroopa Parlamendi julgeoleku- ja kaitseküsimuste allkomisjonile ning nende rõhuasetust läbipaistvusele ja dialoogile;
17. tervitab Euroopa Parlamendi raportöörile eesistujariikide Austria ja Soome poolt antud võimalust osaleda Euroopa Parlamendi raporti ja nõukogu aastaaruande koostamist käsitleval COARMi töörühma koosolekul arutelus ja teabe vahetamisel;
18. tervitab kaheksandas aastaaruandes suurema läbipaistvuse ja usalduse loomise meetmena nimetatud otsust, et iga eesistujariik peaks püüdma kohtuda Euroopa Parlamendi julgeoleku- ja kaitseküsimuste allkomiteega, samuti tava kutsuda Euroopa Parlamendi raportööri osalema COARMi töörühma koosolekul ühe korra iga eesistumisaja jooksul;
19. nõuab Euroopa Parlamendi edasist kaasamist teavitustegevuse kavandamise protsessi, eriti mis puudutab prioriteetsete suuniste edasiarendamist rahvusvahelise relvakaubanduse lepingu edendamiseks ja edasise koostöö ning konsulteerimise arendamist huvitatud kolmandate osalistega, sealhulgas rahvusvaheliste VVOde ja kaitsetööstusega;
20. nõuab tungivalt, et nõukogu nõuaks igalt liikmesriigilt riiklike raportite avaldamist, mis vastavad kokkulepitud miinimumnõuetele, ja nende raportite edasisaatmist Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele;
21. nõuab iga-aastast Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide arutelu, milles käsitletakse nende hinnangut liikmesriikide edusammudele läbipaistvuse saavutamise suunas relvaekspordi käsitlemisel ja 1998. aasta toimimisjuhendi rakendamisel;
Relvaembargo tühistamisega seotud ajutised meetmed
22. tervitab kuuendas aastaaruandes sisalduvat eesmärki arendada välja töövahendid ja konkreetsed mehhanismid, et reguleerida relvaeksporti riikidesse, kelle suhtes on embargo lõpetatud;
23. tuletab meelde üldasjade ja välissuhete nõukogu 11.oktoobri 2004. aasta järeldusi Liibüa kohta, milles sedastati: „Nõukogu tuletas meelde, et relvavedu Liibüasse toimub ELi relvaekspordi toimimisjuhendi alusel ja otsustas, et kohaldatakse spetsiaalset embargojärgset relvaveo korda (töövahendid), mis on käesoleval hetkel nõukogus väljaarendamisel”; kutsub eesistujariiki üles sätestama nimetatud töövahendite staatust;
24. on teadlik, et töövahendite ja spetsiaalse seiremehhanismi väljatöötamine on olnud puudulik; seepärast tuletab meelde oma varasemat seisukohta, et põhjalik jälgimine on vajalik isegi pärast seda, kui embargo on tühistatud, ja et tuleb rajada läbivaatamismehhanism, et vajadusel töövahendeid hinnata ja muuta ning et jälgida pidevalt olukorda liikmesriikides, kus embargo on tühistatud, pidades meeles embargo tühistamise põhjusi; nõuab tungivalt, et COARM vaataks mehhanismi korrapäraselt läbi ja esitaks selliste arutelude kohta Euroopa Parlamendile aruande;
25. peab oluliseks, et liikmesriikidel oleks võimalus üksteisega konsulteerida lubade osas, mis on väljastatud ekspordiks riikidesse, kelle suhtes embargo on lõpetatud; nõuab selliste konsultatsioonide ainet ja tulemusi puudutavate andmete kogumist ja avaldamist edasistes aastaaruannetes;
26. rõhutab, et õigeaegse teabevahetamise täiustamine Euroopa Parlamendiga on oluline, eelkõige seoses ekspordiloa andmisest keeldumise ja töövahendite toimimisviisiga;
Võrdsed kriteeriumid
27. nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kolmandate riikide hindamisel võrdseid kriteeriume, kui kaalumisel on piirangud või relvaekspordi embargo seoses inimõiguste rikkumise või kasvava piirkondliku ebastabiilsusega;
28. arvab, et Hiina suhtes kehtestatud embargot ei tohiks tühistada enne, kui sealne inimõiguste ning sotsiaalsete ja poliitiliste vabaduste olukord selgelt ja püsivalt paraneb; juhib tähelepanu asjaolule, et relvaeksport häirib Ida-Aasia rahu ja tasakaalu ning suurendab piirkonna destabiliseerumise ohtu, eelkõige Põhja-Korea tuumakatsetuste tõttu tekkinud kriisi järel;
29. väljendab sügavat muret relvaembargo jõhkra rikkumise pärast Darfuri konflikti kõigi osaliste poolt, nagu ÜRO Julgeolekunõukogu saadetud eksperdid on teatanud, ning selle tulemusel viimastel kuudel hoogustunud vaenutegevuse pärast;
Kasutusjuhend ja kriteeriumide tõlgendamise parimad tavad
30. tervitab kasutusjuhendi kui kasuliku ja praktilist väärtust omava töövahendi väljatöötamist toimimisjuhendi kriteeriumide ühtsemaks tõlgendamiseks;
31. võtab teadmiseks kasutusjuhendi muudatused, eelkõige suunised 2., 7. ja 8. kriteeriumi kohta; julgustab kasutusjuhendi edasisele ajakohastamisele kooskõlas toimimisjuhendi muudatustega – näiteks seoses edasiste suunistega 3. ja 4. kriteeriumi kohta; nõuab, et inimõiguste järgimist kasutataks üldise kriteeriumina;
Riikide aruandluse kord
32. võtab teadmiseks, et järkjärgult võetakse meetmeid aastaaruannetesse lisatavate andmete kogumise ja jagamise parandamiseks liikmesriikide vahel, kaasa arvatud tähtsad parandused andmete esitamisel kaheksandas aastaaruandes; nõuab sellest hoolimata, et riigisisest aruandmist oluliselt parandataks, et suurendada läbipaistvust ja võimaldada täpselt hinnata, kuidas liikmesriigid toimimisjuhendit kohaldavad;
33. kutsub liikmesriike üles ühtlustama oma riiklikke relvaekspordi litsentsimise menetlusi, muutma asjakohaseid riiklikke institutsioonilisi menetlusi ja kohustusi selgemaks ning kaotama oma „sõjaliste“ ja „mittesõjaliste“ relvade ekspordilubade andmise menetlusest kõik mitmetimõistetavused, mida relvaeksportijad võivad ära kasutada väike- ja kergrelvade kui „mittesõjaliste“ relvade eksportimiseks konfliktialtitesse piirkondadesse;
34. nõuab tungivalt, et nõukogu kohustaks iga liikmesriiki avaldama kokkulepitud miinimumstandarditele vastavaid riiklikke aruandeid;
35. nõuab kokkulepitud ühiste aruandlusstandardite vastuvõtmist, millega liitumist tuleb nõuda kõikidelt riikidelt, sealhulgas standardid, mis puudutavad vastuvõtva riigiga seotud ekspordi- ja vahenduslubade arvu ja loa andmisest keeldumisi käsitlevat teavet, ekspordiks litsentseeritud varustuse liikide täielikku kirjeldust, iga ekspordiks litsentseeritud varustuse liigi kogust ja lõppkasutajatüübi kirjeldust; nõuab tungivalt, et relvaekspordi rahastamine, nt riigi laenude ja laenutagatiste näol, sisalduks edaspidi riiklikes aruannetes;
Ühendusesisene edasitoimetamine
36. nõuab range ja läbipaistva riigisisese ekspordikontrolli säilitamist, kuni kõik ELi liikmesriigid on ühtlustanud oma riikliku ekpordikontrollipoliitika ulatuses, mis võimaldab neil muuta ELi toimimisjuhendi õiguslikuks vahendiks, mille abil on võimalik reguleerida ühendusesisese ja rahvusvahelise relvaekspordi lubamist, juhtimist (kaasa arvatud sihtkoht) ja kontrollimist;
ELi koondaruande ülesanded ja sisu
37. tunnustades nõukogu valmidust võtta valikuliselt üle Euroopa Parlamendi varasemaid soovitusi ELi koondaruande parandamiseks, nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks järgnevad tähtsad meetmed:
- määratleda teabevahetuse tähtajad ja avaldada kord kvartalis elektrooniliselt kõik statistilised andmed;
- avaldada rohkem teavet kogu ELi hõlmavate protsesside, kaasa arvatud ekspordilubade andmisest keeldumiste süsteemi ja vahenduslubade andmisest keeldumiste süsteemi kohta;
- näidata üksikasjalikult, kuidas iga prioriteetset suunist kohaldatakse, millised on kasutatavad mehhanismid ja tegevusgraafik;
- vaadata 2008. aastal läbi prioriteetsete suuniste kohaldamise ning andmete kogumise ja jagamise ühtlustamisel saavutatud edusammud;
Lisaks sellele
Täiendavat teavet neile lisapunktidele vt: Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhend: aastaaruande parandamine.
SIPRI poliitikadokument nr 8, SIPRI, november 2004. :
- tuleks parandada ELi aastaaruandes sisalduvate relvaekspordilube käsitlevate finantsandmete kasulikkust, võrreldavust ja täpsust, viies siseriiklike nimekirjade ülesehituse ja struktuuri vastavusse ELi ühise sõjaliste kaupade nimekirjaga ning ühtlustades aruandlustavasid avatud ekspordilubade osas;
- tuleks parandada tegelikku eksporti käsitlevate andmete kasulikkust, täpsust, põhjalikkust ja võrreldavust, kehtestades tööstusele õigusliku kohustuse oma relvaekspordist riiklikul tasandil aru anda ning võttes need andmed riiklike aruannete aluseks;
- peaks aastaaruanne sisaldama teavet ekspordiks litsentseeritud kaupade koguse ja tegeliku ekspordi kohta koos asjaomaste kaubaartiklite kirjeldusega;
- tuleks teavet anda ka kolmandasse riiki taaseksportimiseks ettenähtud kauba lõppkasutaja tüübi ja sihtkoha kohta; kui sellist üksikasjalikkust peetakse ülemääraseks, võivad riigid koostada aastaaruanded vastavalt kokkulepitud aruandluskriteeriumidele;
- tuleks tabelis eraldi esitada teave relvaekspordi kohta, mis on mõeldud rahuvalveülesannet täitvate relvajõudude ja politsei jaoks, rahu toetamiseks, humanitaar- või kriisiabi juhtimiseks, sealhulgas Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning julgeolekusektori reformiga seotud tegevuseks, mis aitab vältida segiajamist kaubandusliku suunitlusega ekspordiga;
- sõltumatud eksperdid peaksid lõplikku sihtkohtade koondnimekirja süstemaatiliselt kontrollima, et parlamendiliikmed saaksid objektiivselt võrrelda ametlikke andmeid ekspordi tegelike andmetega;
Taaseksporditavate kaupade komplekteerimine
38. nõuab komplekteerimist käsitlevate uute suuniste kaotamist ja kutsub kõiki liikmesriike üles uuesti kinnitama endale võetud kohustust rakendada juhendit komplekteerimiseks mõeldud komponentide ekspordi suhtes;
Lõppkasutus
39. tervitab ekspordijärgset kontrolli käsitlevat prioriteetset suunist ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid lepiksid kokku vastuvõtvatesse riikidesse tehtud tarnete ja lõppkasutuse/lõppkasutajate seire ja kontrollimise menetluse suhtes; soovitab liikmesriikidel töötada välja teabevahetusmehhanismid ja luua andmebaas, mis hõlmaks teavet lõppkasutamisega seotud probleemide kohta vastuvõtvates riikides, varasemate väärkasutuste ja/või kõrvaletoimetamise kohta, liikmesriikidevahelist teabevahetust tarnete ja ekspordi lõppkasutuse/lõppkasutajate kontrollimise kohta;
40. nõuab Euroopa Liidult ja valitsustelt ennetavamat lähenemist kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi ja taasekspordi kontrollile, vältimaks ohtu, et soovimatud lõppkasutajad, sealhulgas mitteriiklikud osalejad, kolmandates riikides tundlikele toodetele juurde pääseksid;
41. nõuab tungivalt, et liikmesriigid jälgiksid pidevalt inimõiguste olukorda relvi importivates riikides;
Teavitustegevus
42. tervitab positiivset vastust Euroopa Parlamendi nõudmisele avaldada rohkem teavet kuuendas ja seitsmendas aastaaruandes viidatud teavitustegevust puudutava andmebaasi kohta;
43. soovitab liikmesriikidel järgida aktiivselt võtmetähtsusega teavitusprioriteete ja jätkata mehhanismi kasutamist sellist tegevust puudutava teabe koordineerimiseks ja kogumiseks;
44. tervitab positiivset vastust Euroopa Parlamendi soovile, et nõukogu jagaks parlamendiga üksikasju ekspordikontrolli käsitlevate eesistujakolmiku kohtumiste ning tavarelvastuse ekspordikontrolli teemaliste ad hoc õpikodade ja seminaride kohta näiteks Hiina ning Lääne-Balkani riikidega; soovitab kutsuda parlamendi liikmeid vaatlejatena neile seminaridele;
45. kutsub nõukogu üles suurendama teadlikkust toimimisjuhendi põhimõtetest ja rõhutama vajadust rahvusvahelise lepingu järele, milles kehtestataks ülemaailmse relvakaubanduse ühised põhimõtted, kõikidel „troika“ kohtumistel ning suhetes kolmandate riikide ja piirkondlike ning rahvusvaheliste organisatsioonidega;
Relvavahendus
46. kutsub liikmesriike, kes veel ei täida relvavahendust käsitlevat ühist seisukohta, kehtestama selle täitmise ajakava;
47. nõuab jätkuvalt, et liikmesriigid parandaksid relvavahendust käsitleva ühise seisukoha rakendamist, eelkõige riigisiseste õigusaktide väljatöötamise ja vahendustegevust puudutavate kavandatud teabevahetusmehhanismide rakendamise kaudu;
48. nõuab tungivalt eksterritoriaalse kontrolli ühise miinimumkorra kohaldamist, sealhulgas relvaembargot rikkuva vahendustegevuse keelamist, sõltumata sellest, kas see toimub kodu- või välismaal; samuti peaksid liikmesriigid järgima mõnede riikide eeskuju, nagu Belgia, Eesti, Poola, Slovakkia, Soome, Tšehhi ja Ungari, kes nõuavad litsentsi välismaal toimuvaks sõjaväevarustuse vahendamiseks; liikmesriigid peaksid järgima vähemalt Saksamaa eeskuju, kes nõuab litsentsi väike- ja kergerelvade vahendamiseks välismaal;
49. soovitab liikmesriikidel arendada edasi ühist seisukohta relvavahenduse kohta, luues kõikide teadaolevate relvavahendajate kohta riiklikud registrid, mis peavad sisaldama teavet kolmandate riikide sõjavarustuse veoga seotud transpordi- ja finantsteenuste kohta põhimõttel, et sellist teavet tuleb jagada kõikide liikmesriikide vahel võrdselt; nõuab tungivalt keeldumiste kohta loodud vahendamisandmebaasi laiendamist selliselt, et see hõlmaks teavet keeldumisi käsitlevate konsultatsioonide kohta;
50. soovitab, et võetaks kasutusele kõik meetmed, et vältida vahendajate vastutustundetut algatust omandada ja eksportida kolmandatele osalistele relvi, mis on eelnevalt kogutud EJKP rahuvalvemissioonide ja teiste välisriikides toimunud rahuvalveoperatsioonide käigus, millesse EL ja selle liikmesriigid on kaasatud (nagu on see juhtunud Bosnias ja Hertsegoviinas);
Eraturvafirmad
51. märgib, et Ameerika Ühendriigid on laiendanud oma sõjalise ekspordi kontrolli käsitlevaid õigusakte ka eraturvafirmadele ja nõuab seetõttu, et EL kaaluks samasuguseid meetmeid 1998. aasta ELi toimimisjuhendi laiendamiseks nii, et see hõlmaks eraturvateenuseid; esimese sammuna võiks EL lisada ühisesse sõjaliste kaupade nimekirja järgnevad tegevused ja teenused, mille puhul on nõutav ekspordiluba: relvastatud personal ja objektikaitse, relvastatud transporditurvamine, sõjaväerelvade ja –seadmete kasutamise väljaõpe, strateegiline ja taktikaline väljaõpe, julgeolekusektori reform, sõjalised ja julgeolekualased konsultatsioonid, sõjaline logistika, vastuluuretalitused ja operatiivtoetus;
Piinamisseadmeid käsitlev määrus
52. tervitab 27. juunil 2005. aastal vastuvõetud nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida võidakse kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks
ELT L 200, 30.7.2005, lk 1. ;
53. nõuab, et kõnealuse määruse reguleerimisala laiendataks nii, et see hõlmaks ühendusesiseseid vedusid, et vältida võimalikke üleastumisi;
Euroopa Liidu laienemine
54. väljendab heameelt selle üle, et seitsmendas ja kaheksandas aastaaruandes käsitletakse parlamendi soovitust, et tuleks järele mõelda, kuidas kõige paremini kaasata ja abistada liituvaid riike ja uusi naabreid eesmärgiga tagada relvaekspordikontrolli poliitika ühtlustamine ja toimimisjuhendi põhimõtete täielik rakendamine;
55. kutsub nõukogu üles avaldama aruannet ülemineku kontrollimist käsitleva süsteemi ja praktika kohta kõikides potentsiaalsetes läbirääkijariikides enne, kui neil lubatakse liiduga ühineda, ning seada ELi üleminekukontrolli standarditele mittevastava riigi läbirääkijariigiks saamise tingimuseks nimetatud standardite täitmine; soovib, et siirdekontrolli süsteemi ja praktikat jälgitaks hoolega igas riigis, kes osaleb stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingus, isegi kui sel riigil ei ole veel ELi kandidaatriigi staatust;
Rahvusvahelised protsessid: rahvusvaheline relvakaubandusleping
56. rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad etendama dünaamilist rolli riigisiseste, piirkondlike ja rahvusvaheliste protsesside toetamisel;
57. kutsub nõukogu ja komisjoni üles koostama konkreetseid meetmeid ÜRO tegevuskava viie prioriteetse valdkonna rakendamiseks, milleks on vahendus, märgistamine ja jälgimine, laskemoon, arengu- ja tehniline abi, ning ÜRO tegevuskava järelmeetmete mehhanismi väljatöötamiseks;
58. kutsub ELi eesistujariiki ja liikmesriike üles täiendama oma rahvusvahelist relvakaubanduslepingut toetavat deklaratiivset diplomaatiat otsustava ja eesmärgipärase tegevusega ÜRO Peaassamblee esimese komitee poolt 26. oktoobril 2006. a vastuvõetud resolutsiooni rakendamiseks, mille eesmärgiks on tõhusa, õiguslikult siduva rahvusvahelise relvakaubanduslepingu vastuvõtmine, kus sätestatakse relvaveo ülemaailmsed miinimumstandardid;
59. kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaasama oma edaspidistesse läbirääkimistesse Euroopa naabruspoliitika ning partnerlus- ja koostöölepingutega seotud sündmuste üle kõikidest ELi relvakaubandusembargodest kinnipidamise küsimust;
60. kutsub liikmesriike üles veel kord kohustuma kinni pidama põhimõttest, et laiemate välispoliitiliste eesmärkide taotlemisel ei ohustata ELi toimimisjuhendi kriteeriume;
61. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO peasekretärile.
SELETUSKIRI
Sissejuhatus
1998. aastal vastuvõetud ELi relvaekspordi toimimisjuhend (ELi juhend) on poliitiline leping, mille eesmärgiks on kehtestada kogu ELis ühised sõjaväevarustuse ekspordi standardid.
Juhendi sätete kohaselt peavad kõik liikmesriigid kohaldama sõjaväevarustuse ekspordilubade taotluste hindamisel ühesuguseid kriteeriume.
Lepingu jõustumisest saadik on ELi liikmesriigid rakendanud keeldumistest teatamise süsteemi ja teatavatel juhtudel relvaekspordilubade üle langetatavate otsuste asjus eelnevalt nõu pidanud.
Peale selle on nad vahetanud teavet riiklike aruandlusmenetluste parandamiseks ja tegelnud ühtse relvaekspordikontrolli aastaaruande väljatöötamisega.
ELi juhendi rakendamist hinnatakse 8. rakendussätte kohaselt aastaaruande abil, mis avaldatakse iga aasta sügisel.
Järgnevalt anname ülevaate ELi juhendi põhijoontest ja esitame EP seisukohtade kokkuvõtte seoses nõukogu 8. rakendussättele vastava seitsmenda ja kaheksanda aastaaruandega, nagu ettepanekus öeldud.
ELi relvaekspordi toimimisjuhendi põhijooned
ELi toimimisjuhend on praegu õiguslikult mittesiduv dokument , mis koosneb kahest peamisest osast, millest üks puudutab ekspordikriteeriume ja teine rakendussätteid.
ELi juhendi aluseks on kaheksa ekspordikriteeriumi.
Need kriteeriumid kujutavad endast põhimõtteid, mida ELi 25 liikmesriigi lube väljastavad asutused peaksid rakendama, kui nad saavad taotluse relvade müümiseks välismaale.
Need kriteeriumid on järgmised.
1. kriteerium: kinnipidamine liikmesriikide rahvusvahelistest kohustustest , eriti ÜRO Julgeolekunõukogu ja ühenduse määratud sanktsioonidest, relvastuse leviku tõkestamist puudutavatest ja muudest lepingutest.
2. kriteerium: inimõiguste austamine lõppsihtriigis.
3. kriteerium: lõppsihtriigi siseolukord.
4. kriteerium: piirkondliku rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamine.
5. kriteerium: liikmesriikide ja nende piirkondade riiklik julgeolek, kelle välissuhete eest liikmesriigid vastutavad, samuti sõbralike riikide ja liitlasriikide julgeolek.
6. kriteerium: ostjariigi käitumine rahvusvahelise üldsuse suhtes.
7. kriteerium: ohu olemasolu, et varustus toimetatakse ostjariigis kõrvale või taaseksporditakse ebasoovitavatel tingimustel.
8. kriteerium: relvaekspordi sobivus vastuvõtva riigi tehnilise ja majandusliku võimekusega.
Rakendussätted
ELi toimimisjuhendi teises osas loetletakse 12 rakendussätet, mis näevad ette rea menetlusi kriteeriumide tõhusaks rakendamiseks.
Nende hulka kuuluvad järgmised sätted: iga liikmesriik hindab talle esitatud sõjaväevarustuse ekspordiloa taotlusi iga juhtumi puhul eraldi ja vastavalt ELi juhendile; riigid konsulteerivad üksteisega lubadest keeldumise üle; igal liikmesriigil on eesõigus riiklikul tasandil otsustada, kas loa andmisest keeldutakse või mitte; ühise sõjaväevarustuse nimekirja heakskiitmine ja säte, mille kohaselt iga liikmesriik saadab teistele liikmesriikidele konfidentsiaalselt aastaaruande oma kaitse-ekspordi ja ELi juhendi rakendamise kohta.
ELi juhendi rakendamisel toetutakse ka kasutusjuhendile, mille eesmärgiks on aidata liikmesriikidel ELi juhendit rakendada, ilma et ta seda asendaks.
Kasutusjuhend võtab kokku kooskõlastatud juhised kriteeriumide tõlgendamiseks ja rakendussätete kohaldamiseks.
Milline on EP seisukoht ELi nõukogu seitsmenda ja kaheksanda aastaaruande kohta?
Ühine seisukoht
Ühine seisukoht on liikmesriikide jaoks õiguslikult siduvam kui toimimisjuhend ja kujutab endast ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames tehtud otsuste suhtes kohaldatavat vahendit.
EP on sügavalt pettunud, et ELi nõukogu ei jõudnud kokkuleppele ELi juhendi ühiseks seisukohaks muutmise üle.
Eriti teeb see nurjumine EPle muret seetõttu, et nõukogu relvaekspordi töörühm (COARM) nõustus toimimisjuhendi muutmisega ühiseks seisukohaks 2005. aasta juunis.
Näib, et otsus blokeeriti järgmisel, COREPERi tasandil.
Seiskumise põhjused on küll avalikult teadmata, kuid kahtlustatakse, et ühise seisukoha küsimus seostus aruteluga Hiinat puudutava relvaembargo tühistamise üle.
EP sooviks täielikku selgitust põhjuste kohta, mis takistasid COREPERil ELi juhendit ühiseks seisukohaks muutmast.
Kriteeriumide kujundamine
EP on eriti rahul otsusega mõnede kriteeriumide, eriti 2. ja 7. kriteeriumi suhtes parimaid tavasid kujundada, kuid kutsub üles jätkama tööd 3., 4. ja 8. kriteeriumiga.
Samuti kutsub EP üles kasutama üldise kriteeriumina inimõiguste austamist.
Litsentseeritud tootmine välismaal
EP tervitab kasutusjuhendi selgitust, et lepinguid litsentseeritud tootmise kohta välismaal tuleks käsitleda ekspordiloana, kuid on seisukohal, et vaja on täiendavaid sätteid.
Riiklike ekspordikrediidiasutuste roll relvamüügitehingutes
EP on mures selle pärast, et paljud ELi riiklikud ekspordikrediidiasutused on seotud kolmandatesse riikidesse toimuva relvaekspordi massilise toetamisega.
See tegevus koormab eksportivate riikide maksumaksjaid, eriti Ühendkuningriigis ja Prantsusmaal, kus oluline osa ekspordikrediidi väärtusest läheb relvaekspordile.
Lisaks suureneb mõnedel juhtudel ELi riiklike ekspordikrediidiasutuste poolt relvatehinguteks antava toetuse mõjul arenguriikide võlakoormus.
EP on seisukohal, et ELi riiklikud ekspordikrediidiasutused ei tohiks lepinguid laenude või muud tüüpi tagatistega edasi kindlustada, kui vastuvõttev riik ei ole kohe suuteline tagasi maksma laenu, millega rahastatakse ELis baseeruva ettevõtte sõjalise toodangu müüki sellele riigile.
Relvaembargo tühistamisega seotud ajutised meetmed
EP tervitab nõukogu eesmärki koostada menetlused, mida võiks rakendada riikide suhtes, mille vastu kehtiva relvaembargo EL on otsustanud tühistada.
Need menetlused põhinevad erimehhanismidel liikmesriikide poolt sõjaväevarustuse ekspordiks väljastatud lubadest teatamiseks, ainuüksi embargoga seotud keeldumisteadete läbivaatamiseks ning konsulteerimiseks juhul, kui liikmesriikide ekspordipoliitikas peaks toimuma suuri muutusi.
Neid menetlusi nimetatakse töövahenditeks.
EP kutsub nõukogu üles tööd jätkama, võttes arvesse, kui tähtis on töövahendeid vajadusel korral hinnata ja muuta, et tagada olukorra tõhus jälgimine pärast embargo tühistamist.
Peale selle kutsub EP üles koguma ja avaldama aastaaruandes andmeid konsultatsioonide sisu ja tulemuste kohta, mida peetakse ekspordilubade andmise üle embargojärgsetesse riikidesse.
Riikide aruandluse kord
EP võtab teadmiseks, et on tehtud mõningaid samme aastaaruandele lisatavate andmete kogumisel ja jagamisel liikmesriikide vahel, kuid on veendunud, et on vaja olulisi edasisi samme riikliku aruandemenetluse tugevdamiseks.
Neid samme kirjeldatakse ettepanekus üksikasjalikult.
Muudatused ELi koondaruandes
EP tunnistab, et nõukogu on minevikus valikuliselt nõustunud soovitustega ELi koondaruande ülesannete ja sisu parandamiseks, ning nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu rea edasisi soovitusi.
Teavitamistegevus
EP on rahul nõukogu vastusega parlamendi nõudmistele avaldada teavitamistegevust puudutavat teavet.
Samuti jääb EP rahule nõukogu reageeringuga nõudmisele jagada EPga eesistujakolmiku kohtumiste üksikasju, mis puudutavad ekspordikontrolli ning tavarelvastuse ekspordikontrolli käsitlevaid ad hoc õpikodasid ja seminare riikidega nagu Hiina ja Lääne-Balkani riigid.
Ta soovitab kutsuda EP liikmeid vaatlejatena sellistele seminaridele ning toetab teavitamistegevuse peamiste prioriteetide täielikku elluviimist.
Relvavahendus
25. juunil 2003. aastal võttis EL vastu ühise seisukoha relvavahenduse kohta.
Relvavahendajad vahendavad müüjaid ja ostjaid kokku viies või muul moel relvavedu.
Nad ei tarvitse tingimata ise relvi omandada, samuti ei tarvitse nende korraldatav relvavedu toimuda läbi riigi, kust lähtuvalt nad tegutsevad.
EP nõuab, et ELi liikmesriigid, mis ei täida ühist seisukohta relvavahenduse kohta, kehtestaksid täitmise ajakava ja need, kes on ühise seisukoha heaks kiitnud, parandaksid selle kohaldamise taset, näiteks koostades riiklikud registrid kõigi teadaolevate relvavahendajate kohta.
Ta nõuab tungivalt eksterritoriaalse kontrolli ühise miinimumkorra kohaldamist, sealhulgas relvaembargot rikkuva vahendustegevuse keelamist, sõltumata sellest, kas see toimub kodu- või välismaal.
EJKP missioonid ja vahendustegevus
EP on teada saanud, et vahendajad on osalenud selliste relvade omandamisel ja kolmandatesse riikidesse eksportimisel, mis on kogutud EJKP missioonide – ELi juhitud rahuvalve- või politseimissioonide – ja muude rahvusvaheliste desarmeerimisoperatsioonide käigus, eriti Bosnias ja Hertsegoviinas.
Seetõttu kutsub EP üles rakendama meetmeid taoliste vahendajate tegevuse takistamiseks.
Laienemine
EP on rahul, et nõukogu on kuulda võtnud tema soovitust toetada ELiga ühinemiseks valmistuvaid riike ja uusi naaberriike relvaekspordikontrolli poliitika ühtlustamisel ning toimimisjuhendi põhimõtete ja kriteeriumide täitmisel.
Ta teeb ettepaneku, et kui riik on ELiga ühinemisläbirääkimisi alustanud, avaldaks nõukogu aruande selle riigi relvaveokontrollisüsteemi ja -tavade kohta.
EP soovitab, et kui ühineval riigil puuduvad piisavad relvaveokontrolli standardid, seataks selle riigi ühinemine sõltuvusse nende standardite parandamisest.
Rahvusvaheline relvakaubandusleping
26. oktoobril 2006. aastal hääletas ÜRO Peaassamblee esimene komitee relvakaubanduslepingu koostamise ettepaneku poolt.
Lepingu koostamine algab 2007. aasta algul, mil ÜRO peasekretär palub kõigilt ÜRO liikmesriikidelt seisukohti üldise õiguslikult siduva vahendi teostatavuse, ulatuse ja koostamisparameetrite kohta, millega luuakse ühised rahvusvahelised tavarelvastuse ekspordi, impordi ja veo standardid.
Seejärel esitatakse raport 2007. aasta lõpul Peaassambleele edasiseks tööks.
EP palub, et ELi eesistuja ja liikmesriigid toetaksid aktiivselt tööd ülemaailmselt siduva relvakaubanduslepingu koostamiseks.
Läbipaistvus (EP, riikide parlamentide ja ELi nõukogu suhted seoses relvakontrollipoliitikaga)
EP tervitab eesistujariikide Austria, Soome ja Ühendkuningriigi algatusi esitleda oma tööd toimimisjuhendi arendamisel EP julgeoleku- ja kaitseküsimuste allkomisjonile ning parlamendi raportöörile antud võimalust osaleda COARMi töörühma kohtumise arutelul ja teabevahetusel Euroopa Parlamendi raporti ja nõukogu aastaaruande koostamise üle.
EP toetab täielikult ELi nõukogu kaheksandas aastaaruandes viidatud, suurema läbipaistvuse ja usalduse loomise meetmena vastu võetud otsust, et iga eesistujariik peaks püüdma kohtuda Euroopa Parlamendi julgeoleku- ja kaitseküsimuste allkomisjoniga, samuti tava kutsuda Euroopa Parlamendi raportööri osalema COARMi töörühma koosolekul ühe korra iga eesistumisaja jooksul.
Läbipaistvuse suurendamiseks nõuab EP tungivalt, et nõukogu kohustaks iga liikmesriiki avaldama riiklikke raporteid, mis vastavad kokkulepitud miinimumnõuetele, ja kohustaks neid antud raporteid edasi saatma Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele.
MENETLUS
Pealkiri
Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätte 8 kohased nõukogu seitsmes ja kaheksas aastaaruanne
Menetluse number
2006/2068(INI)
Vastutav komisjon loa kinnitamisest istungil teada andmise kuupäev
AFET
6.4.2006
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
Raportis sisalduv(ad) muu(d) resolutsiooni ettepanek(ud)
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Raül Romeva i Rueda
25.1.2006
Endine raportöör / Endised raportöörid
Arutamine parlamendikomisjonis
12.9.2006
3.10.2006
22.11.2006
Vastuvõtmise kuupäev
23.11.2006
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
47
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Panagiotis Beglitis, Bastiaan Belder, André Brie, Elmar Brok, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Georgios Karatzaferis, Helmut Kuhne, Francisco José Millán Mon, Pierre Moscovici, Baroness Nicholson of Winterbourne, Tobias Pflüger, Mirosław Mariusz Piotrowski, Paweł Bartłomiej Piskorski, Bernd Posselt, Raül Romeva i Rueda, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Marek Siwiec, István Szent-Iványi, Antonio Tajani, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Luis Yañez-Barnuevo García, Josef Zieleniec
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Laima Liucija Andrikienė, Francisco Assis, Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Carlo Fatuzzo, Kinga Gál, Milan Horáček, Tunne Kelam, Jaromír Kohlíček, Alexander Lambsdorff, Jaime Mayor Oreja, Íñigo Méndez de Vigo, Doris Pack
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Pilar Ayuso, Esther Herranz García, Ewa Klamt, Antonio López-Istúriz White, Marios Matsakis
Esitamise kuupäev
30.11.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
