Täiskogu eelinfo - Strasbourg 04.-07. mai 2009
2009-04-30 - 14:49
ESMASPÄEV, 04.
MAI 2009:
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon soovib tugevdada füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitset raseduse ja sünnituse puhul ning parandada abistavate abikaasade olukorda.
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni liikmed soovivad, et rasedus- ja sünnituspuhkus oleks vähemalt 20 nädalat, millest 6 nädalat pärast sünnitust oleks kohustuslik.
Sünnituspuhkuse kohustusliku osa jooksul tuleks maksta hüvitist, mis on võrdne 100% palgast ning ülejäänud aja jooksul ei tohi hüvitis olla väiksem kui 85% palgast.
Saadikud soovivad, et direktiiv näeks samuti ette õiguse kahenädalasele isapuhkusele .
Parlamendi ja nõukogu delegatsioonid ei jõudnud lepitusmenetluse raames kokkuleppele tööaja direktiivi kolme olulise punkti osas: erandite tegemise, valvekorra aja ning mitme töölepingu puhul kehtivate reeglite sätetes.
Tegemist on esmakordse juhuga, kus parlamendi ja nõukogu delegatsioonid ei jõua lepitusmenetluse raames kokkuleppele.
Tööhõivekomisjon lükkas esimesel lugemisel tagasi Euroopa Komisjoni ettepaneku muuta maanteetransporditöötajate tööaegu käsitlevat direktiivi, sest ettepanekus ei arvestatud parlamendi nõudmisega, et ka füüsilisest isikust ettevõtjatena töötavad juhid oleksid direktiiviga hõlmatud.
Parlament ja nõukogu jõudsid mitteametlike läbirääkimiste käigus kokkuleppele, mille kohaselt keelustatakse hülgetoodete turuleviimine ning import .
Erand tehakse siiski inuiti või muude põliselanike kogukondadele.
Samuti on lubatud selliste hülgetoodete turulviimine, mis on saadud riiklike seadustega kooskõlas peetud jahil, mille ainuke eesmärk on mereressursside jätkusuutlik juhtimine.
TEISIPÄEV, 05.
MAI 2009:
Tööstuskomisjon ja nõukogu jõudsid elektroonilise side paketi osas mitteametlikule kokkuleppele, mille nüüd peab heaks kiitma ka täiskogu.
Kokkuleppe kohaselt peavad kasutajate internetile juurdepääsu mõjutavad meetmed austama põhiõigusi.
Kokkulepe puudutab ka raadiospektri strateegilist planeerimist ning liikmesriikide reguleerivaid asutusi ühendava asutuse loomist.
Lisaks käsitletakse eraelu puutumatuse ja tarbijakaitse küsimusi elektroonilise sidega seoses.
Komisjon teeb avalduse 7. mail Prahas toimuva tööhõive tippkohtumise kohta.
Kodumasinate konkreetseid mudeleid reklaamivates materjalides tuleb edaspidi kohustuslikus korras ära tuua teave toote energiatarbimise kohta, ütlevad tööstuskomisjoni liikmed.
Samuti tuleb ära tuua toote energiaklass skaalal A-G.
Nõukogu ja komisjoni teevad avalduse 18.-19. juunil aset leidva Euroopa Ülemkogu ettevalmistuste kohta.
Tööhõivekomisjon kiitis heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku, millega laiendatakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusala , vastamaks ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile.
Parlament ja nõukogu jõudsid mitteametlikule kokkuleppele, mistõttu menetlus peaks lõppema esimese lugemisega.
Euroopa Komisjon teeb avalduse demokraatliku arengu kohta Türgis .
KOLMAPÄEV, 06.
MAI 2009:
Majanduse elavdamiseks nähakse ette abikava , mille raames investeeritakse Euroopa energeetikaprojektidesse 3,98 miljardit eurot.
Nabucco gaasijuhtmele nähakse ette 200 miljonit eurot ning Soomet ja Eestit ühendav Estlink-2 saab 100 miljonit eurot.
Tööstuskomisjoni esindajad jõudsid nõukoguga eelnõu osas kokkuleppele.
Kui täiskogu kokkuleppe heaks kiidab, lõpeb menetlus esimese lugemisega.
Täiskogul tuleb arutusele kapitalinõuete direktiivi eelnõu, millega ajakohastatakse krediidiasutuste kapitalinõudeid, et suurendada järelevalve ja kriisijuhtimise tõhusust, vältida riskide suurt kontsentreerumist ning saavutada parem kontroll väärtpaberistamise üle.
Hetkel käivad eelnõu osas veel läbirääkimised nõukoguga.
Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering esineb 06. mail kõnega, kus ta teeb kokkuvõtte oma 2,5-aastasest ametiajast.
Sõna võtavad ka fraktsioonide esindajad.
Väliskomisjoni liikmed tervitavad inimõiguste olukorda käsitlevas raportis surmanuhtluse järk-järgulist taandumist ning toovad esile, et Valgevene on ainuke riik Euroopas, kus jätkuvalt kasutatakse surmanuhtlust.
Saadikud leiavad, et Euroopa Liit peaks inimõigusi edendada tõhusamalt ning et liikmesriigid peaksid oma lähenemisviise ühtlustama.
Lisaks tõstatatakse raportis küsimus, kas EL toimib ise alati oma põhimõtete järgi, nt terrorismi ning sisserändega seotud küsimuste puhul.
Täiskogul tuleb arutusele varjupaigapakett , mille eesmärgiks on parandada Euroopa Liidu varjupaigasüsteemi toimimist ning tugevdada varjupaigataotlejate õigusi.
Kodanike õiguste komisjoni liikmed võtsid vastu muudatused, millega suurendatakse liikmesriikidevahelist solidaarsust varjupaigataotluste käsitlemisel.
Täiskogul arutatakse Lissaboni lepinguga seotud raporteid, mis käsitlevad parlamendi uut rolli Lissaboni lepingu rakendamisel, lepingu mõju ELi institutsionaalsele tasakaalule, Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamist, Lissaboni lepingu finantsaspekte ning kodanikualgatuse rakendamist.
NELJAPÄEV, 07.
MAI 2009:
Lisaks hääletavad saadikud resolutsiooni olukorra kohta Moldovas .
20090421BRI54104 EuroparlTV
ET
1
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/LandingPage.aspx
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Energeetika
Majanduse elavdamise kava: abi energeetikaprojektidele
2009-04-30 - 14:49
Majanduse elavdamiseks nähakse ette abikava, mille raames investeeritakse Euroopa energeetikaprojektidesse 3,98 miljardit eurot.
Nabucco gaasijuhtmele nähakse ette 200 miljonit eurot ning Soomet ja Eestit ühendav Estlink-2 saab 100 miljonit eurot.
Tööstuskomisjoni esindajad jõudsid nõukoguga eelnõu osas kokkuleppele.
Kui täiskogu kokkuleppe heaks kiidab, lõpeb menetlus esimese lugemisega.
Euroopa majanduse elavdamise kavaga eraldatakse 2009. ja 2010. aastal energia- ja lairibainfrastruktuurile ning ühise põllumajanduspoliitikaga seotud meetmetele 5 miljardit eurot.
Energiainfrastruktuurile nähakse ette 3,98 miljardit eurot järgmiselt:
gaasi- ja elektriinfrastruktuurile 2,365 miljardit eurot;
avamere tuuleenergeetika projektidele 565 miljonit eurot;
süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektidele 1,050 miljardit eurot.
Abikava katab kuni 50% gaasi- ja elektriinfrastruktuuride ning avamere tuuleenergeetika projektide kuludest ning kuni 80% süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide kuludest.
Vahendid Estlink-2 ühendusele ja Nabucco gaasijuhtmele
Abikava näeb Eesti ja Soome vahelisele Estlink-2 ühendusele ette 100 miljonit eurot, Rootsit, Lätit ja Leedut ühendavale energiaühendusele 75 miljonit eurot.
Nabucco gaasijuhtme ehitamiseks nähakse ette 200 miljonit eurot.
Kasutamata vahendid energiatõhususe ja taastuvenergia projektidele
Kokkuleppe kohaselt seirab Euroopa Komisjon abikava rakendamist ning koostab igal aastal raporti, kus tehakse ka järgmise aasta eelarve ettepanek.
Kui märtsis 2010 selgub, et prioriteetsete projektide rakendamine on ohus, võib komisjon teha ettepaneku alternatiivsete projektide toetamiseks.
Vahendid, mida 2010. aasta lõpuks ei ole eraldatud konkreetsetele gaasi- ja elektriinfrastruktuuri, avamere tuuleenergeetika või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektidele, võib eraldada energiatõhususe ning taastuvenergia projektidele.
Eugenijus MALDEIKIS (UEN, LT)
Dokument: A6-0261/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009 Eugenijus Maldeikise raport A6-0261/2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0261 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Energeetika
Toodete energiatõhususe märgistamine
2009-04-30 - 14:49
Kodumasinate konkreetseid mudeleid reklaamivates materjalides tuleb edaspidi kohustuslikus korras ära tuua teave toote energiatarbimise kohta, ütlevad tööstuskomisjoni liikmed.
Samuti tuleb ära tuua toote energiaklass skaalal A-G.
Energiamärgis võimaldab tarbijal hinnata kodumasina (pesumasin, külmik, ahi jne) kasutamisega seotud kulusid.
Tootjad on edaspidi kohustatud ära tooma eseme energiatõhususe klassi, hoolimata sellest, kas toode on väga energiatõhus (A-klass) või kasutab palju energiat (G-klass).
Energiamärgis kõikidele energiamõjuga toodetele
Tööstuskomisjoni liikmed leiavad, et tulevikus tuleks energiamärgis lisada kõikidele energiat tarbivatele toodetele, mis on mõeldud kommerts- või tööstussektoris kasutamiseks, nt müügiautomaatidele.
Lisaks tuleks energiamärgist kasutada selliste energiamõjuga toodete, sh ehitustoodete puhul, mille kasutamine mõjutab märkimisväärselt ning otseselt või kaudselt energia tarbimist.
Siia alla kuuluvad nt aknad ning välisuksed.
Reklaammaterjalis tuleb ära näidata energiatarbimine või -sääst
Komisjoniliikmed ütlevad, et mis tahes energiamõjuga toodete konkreetse mudeli reklaam peab andma lõpptarbijale vajalikku teavet toote energiatarbimise või energiasäästu kohta ning viitama toote energiaklassile.
Kõik energiamõjuga tooteid käsitlevad reklaamväljaanded, kus kirjeldatakse toote tehnilisi eriparameetreid, st tehnilised juhendid ja tootebrošüürid kas trükisena või Internetis avaldatuna, peavad samuti andma tarbijale vajalikku teavet energiatarbimise kohta või sisaldama viidet toote energiamärgistusele.
Maksusoodustused energiatõhusatele toodetele
Saadikud leiavad, et liikmesriigid peaksid tegema soodustusi ainult energiatõhusatele toodetele.
Soodustused võivad muu hulgas hõlmata maksu ümberarvutusi nii suure energiatõhususega tooteid kasutavate lõpptarbijate puhul kui ka tööstuste puhul, kes niisuguseid tooteid toodavad ja edendavad, ning vähendatud käibemaksu energiatõhusust parandavate materjalide ja komponentide osas.
Raportis märgitakse, et riigihanke korras tuleks püüda hankida kõrgeima tõhususklassi tooteid ning igal juhul peavad tooted vastama minimaalsetele tõhususnäitajatele.
See tingimus kehtiks kõikide hankelepingute suhtes, mille väärtus on vähemalt 15 000 eurot (käibemaksuta).
Direktiivi tehnilised sätted, nt konkreetsete toodete energiaklassid, võetakse vastu Euroopa Komisjoni töögrupi poolt.
Saadikud soovivad lisaks, et komisjon esitaks kuus kuud pärast direktiivi jõustumist loetelu esmatähtsatest toodetest, mis on esitatud märgistamiseks, võttes aluseks nende potentsiaali energia säästmiseks.
Anni PODIMATA (PSE, EL)
Dokument: A6-0146/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 05.05.2009 Anni Podimata raport A6-0146/2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0146 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Euroopa tulevik / Euroopa integratsioon
Ühendatud arutelu - Lissaboni leping
2009-04-30 - 14:49
Täiskogul arutatakse Lissaboni lepinguga seotud raporteid, mis käsitlevad parlamendi uut rolli Lissaboni lepingu rakendamisel, lepingu mõju ELi institutsionaalsele tasakaalule, Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamist, Lissaboni lepingu finantsaspekte ning kodanikualgatuse rakendamist.
Lissaboni lepingu mõju ELi institutsionaalse tasakaalu kujunemisele
Lissaboni lepingu jõustumisel esitavad ELi liikmesriikide valitsusjuhid Euroopa valimistulemuste põhjal Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi, kelle valib Euroopa Parlament.
Ka ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametisse nimetamine toimuks Euroopa Parlamendi heakskiidul.
Jean-Luc DEHAENE 'i (EPP-ED, BE) raportis leiavad saadikud, et Euroopa Komisjoni uue presidendi ametisse nimetamisel tuleks juba praegu arvestada juunis toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste tulemustega ning et Lissaboni lepingus sätestatud poliitiline konsultatsioonimenetlus fraktsioonide esindajatega tuleks mitteametlikult läbi viia.
Saadikud teevad ka ettepaneku ajakava kohta, mis võimaldaks konsulteerimist läbi viia: 1. ja 2. nädalal pärast Euroopa valimisi moodustataks parlamendifraktsioonid ning 3. nädalal pärast valimisi toimuksid konsultatsioonid Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Parlamendi presidendi vahel, millele järgneksid Euroopa Ülemkogu eesistuja ja fraktsioonide esimeeste vahelised eraldi kohtumised.
4. nädalal pärast valimisi teeks Euroopa Ülemkogu teatavaks komisjoni presidendi kandidaadi, võttes arvesse konsultatsioonide tulemusi.
Parlamendi koosseis
2008. aasta detsembris lepiti kokku üleminekusätetes, mis hakkavad kehtima siis, kui Lissaboni leping ratifitseeritakse pärast juunikuiseid Euroopa Parlamendi valimisi.
Saadikud kutsuvad liikmesriike üles võtma vastu kõik vajalikud siseriiklikud õigussätted, mis võimaldaksid 2009. aasta juunis Euroopa Parlamendi 18 täiendava liikme eelvalimise, et nad saaksid alates Lissaboni lepingu jõustumise kuupäevast osaleda vaatlejatena parlamendi töös.
Eestit see ei puuduta, sest Eestil on ka üleminekusätete järgi 6 saadikukohta.
Riikide parlamentidele suurem roll
Elmar BROK i (EPP-ED, DE) raportis tervitavad saadikud riikide parlamentidele antavaid õigusi, mis suurendavad nende rolli ELi otsustusssüsteemis.
Riiklikel parlamentidel on tulevikus õigus olla informeeritud vabaduse, julgeoleku ja õigluse ala poliitikatest ning ettepanekutest muuta aluslepinguid ning uute kandidaatriikide Euroopa Liiduga liitumise avaldustest.
Samuti saavad riiklikud parlamendid õiguse esitada vastuväide teatud ettepanekule (nn oranž kaart), kui nad leiavad, et subsidiaarsuspõhimõtet on rikutud.
Euroopa Parlamendi uued pädevused
Jo LEINEN i (PSE, DE) raportis väljendavad saadikud heameelt selle üle, et Lissaboni lepinguga saab parlament kaasotsustamisõiguse mitmetes valdkondades, kus seda seni ei olnud, eelkõige põllumajandus, justiits- ja siseasjad ning eelarve kõik rubriigid.
Saadikud tunnevad samuti heameelt selle üle, et leping muudab siduvaks põhiõiguste harta, millega kohustatakse ELi institutsioone austama kodanike poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid õigusi.
Raportis rõhutatakse lisaks, et liidu välistegevuse laiendamine Lissaboni lepingu kohaselt loob vajaduse uue institutsioonidevahelise tasakaalu järele, mis tagaks parlamendipoolse piisava demokraatliku kontrolli.
Lisaks kutsutakse teisi ELi institutsioone üles alustama läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, mis hõlmaks peamisi eesmärke, mille Euroopa Liit peab saavutama pärast 2009. aastat.
Samuti tuleks arutada, milliseid samme tuleb astuda, et uus leping kujuneks institutsioonide ja liidu kodanike jaoks edukaks.
Kodanikualgatuse rakendamine
Lissaboni leping näeb ette Euroopa kodanikualgatuse, mille kohaselt miljon erinevate liikmesriikide kodanikku saavad komisjonilt taotleda õigusakti ettepaneku esitamist.
Sylvia-Yvonne KAUFMANN i raportis avaldavad saadikud kodanikualgatusele toetust ning leiavad, et Lissaboni lepingu jõustumisel peaks komisjon esitama kodanikualgatuse korda ja tingimusi käsitleva määruse eelnõu.
Saadikud teevad ka omapoolseid soovitusi selle kohta, mida määrus peaks puudutama.
Näiteks leiavad nad, et minimaalselt peaks olema esindatud neljandik liikmesriikidest, kusjuures igast asjaomasest liikmesriigist peab algatust toetama vähemalt 1/500 elanikkonnast.
Osaleda võiks liidu kodanikud, kellel on oma liikmesriigi õiguse kohaselt õigus hääletada.
Kodanikualgatuse menetlus peaks hõlmama viite etappi: algatuse registreerimine, toetusavalduste kogumine, algatuse esitamine, komisjoni seisukoha avaldamine, kontrollimine, kas nõutud õigusakt vastab aluslepingutele.
Parlamendi uus roll ja uued kohustused Lissaboni lepingu rakendamisel
Jo LEINEN (PSE, DE)
Dokument: A6-0145/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009
Lissaboni lepingu mõju Euroopa Liidu institutsionaalse tasakaalu kujunemisele
Jean-Luc DEHAENE (EPP-ED, BE)
Dokument: A6-0142/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009
Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamine vastavalt Lissaboni lepingule
Elmar BROK (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0133/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009
Lissaboni lepingu finantsaspektid
Catherine GUY-QUINT (PSE, FR)
Dokument: A6-0183/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009
Kodanikualgatuse rakendamine
Sylvia-Yvonne KAUFMANN (GUE/NGL, DE)
Dokument: A6-0043/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009 Jo Leineni raport A6-0145/2009 Jean-Luc Dehaene raport A6-0142/2009 Elmar Broki raport A6-0133/2009 Catherine Guy-Quinti raport A6-0183/2009 Sylvia-Yvonne Kaufmanni raport A6-0043/2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0145 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0142 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0133 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0183 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0043 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Euroopa Ülemkogu
Euroopa Ülemkogu ja tööhõive tippkohtumine
2009-04-30 - 14:49
Nõukogu ja komisjon teevad teisipäeval, 05. mail avalduse 18.-19. juunil aset leidva Euroopa Ülemkogu ettevalmistuste kohta.
Lisaks teeb komisjon avalduse 7. mail Prahas toimuva tööhõive tippkohtumise kohta.
Tööhõive tippkohtumise arutelu: 05.05.2009
Ülemkogu arutelu: 05.05.2009
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Infoühiskond
Ühendatud arutelu - Elektrooniline side
2009-04-30 - 14:49
Tööstuskomisjon ja nõukogu jõudsid elektroonilise side paketi osas mitteametlikule kokkuleppele, mille nüüd peab heaks kiitma ka täiskogu.
Kokkuleppe kohaselt peavad kasutajate internetile juurdepääsu mõjutavad meetmed austama põhiõigusi.
Kokkulepe puudutab ka raadiospektri strateegilist planeerimist ning liikmesriikide reguleerivaid asutusi ühendava asutuse loomist.
Lisaks käsitletakse eraelu puutumatuse ja tarbijakaitse küsimusi elektroonilise sidega seoses.
Saadikud jõudsid nõukogu eesistujariigiga kokkuleppele elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste (raportöör Catherine TRAUTMANN (PSE, FR)) ja elektroonilise side sektori Euroopa reguleerivate asutuste organi (BEREC) eelnõude osas (raportöör Pilar del CASTILLO VERA (EPP-ED, ES)).
Internetikasutajate põhiõiguste austamine
Saadikute soovil sisaldab kompromisstekst lõiku, kus tunnustatakse internetti kui vajalikku vahendit hariduses, väljendusvabaduse kasutamiseks ning ligipääsuks teabele.
Kokkulepe sisaldab seetõttu siduvaid sätteid, mis ütlevad, et kui võetakse meetmeid, mis mõjutavad kasutajate elektroonilisele sidele juurdepääsu või elektroonilise side kasutamist, siis tuleb austada põhiõigusi ning selliseid vabadusi nagu õigus eraelule, väljendusvabadus, õigus informatsioonile ning õigus seadusega ette nähtud ning sõltumatule ja erapooletule õigusmõistmisele.
Lisaks palutakse komisjonil uurida, milline on interneti roll põhiõiguste praktilisel kasutamisel.
Komisjoni ja liikmesriikide reguleerivate asutuste koostöö turu reguleerimisel
Kokkuleppe kohaselt peavad liikmesriikide reguleerivad asutused enne reguleeriva otsuse tegemist konsulteerima komisjoniga ning BERECiga.
Viimane teeb otsuse oma liikmete (27) absoluutse häälteenamusega.
Reguleeriv asutus peab meetmete rakendamisel võtma "täiel määral arvesse" komisjoni ja BERECi arvamust, eriti kui neil esineb "tõsiseid kahtlusi" meetme vastavuse osas ühenduse õigusnormidele.
BEREC, komisjon ja riiklik reguleeriv asutus peavad sellisel juhul tegema tihedat koostööd, et leida kõige sobivam ja tõhusam meede, enne kui riiklik reguleeriv asutus meedet rakendab.
Funktsioonipõhine eraldamine
Kompromissi kohaselt võib riiklik asutus panna vertikaalselt integreeritud ettevõtjatele kohustuse anda asjaomaste juurdepääsutoodete hulgimüügiks pakkumisega seotud tegevus üle sõltumatule majandusüksusele - s.t eraldada tegevus funktsioonipõhiselt.
Seda erakordset meedet tuleks kasutada ainult siis, kui teiste meetmetega ei ole suudetud saavutada tõhusat konkurentsi.
Raadiospektri kasutamine
Koostöö, strateegilise planeerimise ja spektri ühtlustamise tagamiseks liikmesriikide vahel peab komisjon esitama õigusloome ettepaneku raadiospektripoliitikat käsitlevate mitmeaastaste programmide algatamiseks.
Ettepanekuga tuuakse sisse teenuse ja tehnoloogia neutraalsuse põhimõte, st et elektrooniliste sideteenuste jaoks kättesaadavaks kuulutatud raadiosagedustel võib kasutada ükskõik millist liiki elektrooniliste sideteenuste jaoks kasutatavat tehnoloogiat, tingimusel, et täidetakse riiklikku sageduse jaotamise plaani.
Analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminek tänu digitaaltehnoloogia paremale edastusvõimele suurendab väärtusliku spektriruumi kättesaadavust (digitaalne dividend).
Vabanenud spektriruumi võiks kasutada näiteks juhtmeta lairibateenuste pakkumiseks või muudeks teenusteks.
Võttes arvesse liikmesriikide erinevat olukorda, suurendaks analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminek tänu digitaaltehnoloogia paremale edastusvõimele väärtusliku spektriruumi (seda spektriosa nimetatakse digitaalseks dividendiks) kättesaadavust.
Investeeringud järgmise põlvkonna võrkudesse ja infrastruktuuri jagamine
Kokkuleppe kohaselt võib tulevikus domineerivat operaatorit kohustada lubama konkurentidel kasutada operaatori vahendeid või vara, sealhulgas ehitiste sissepääse, hoonesisest juhtmestikku, maste, antenne, juhtmeid jne.
Reguleerivad asutused peavad edendama "tulemuslikku investeerimist uutesse ja täiustatud infrastruktuuridesse" ning peavad tagama, et juurdepääsukohustustes võetakse asjakohaselt arvesse investeerivate ettevõtjate riske.
Samuti tuleb võimaldada erinevaid koostöövorme investorite ja juurdepääsu soovivate osapoolte vahel, et hajutada investeerimisriske, tagades samal ajal turukonkurentsi ja mittediskrimineerimise põhimõtte säilitamise.
BEREC peab tagama õiglase konkurentsi kogu Euroopas
BERECisse hakkab kuuluma iga liikmesriigi kohta üks liige, kes on elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turu igapäevase toimimise jälgimise eest esmavastutust kandva riigi reguleeriva asutuse juhataja või asutuse nimetatud kõrgetasemeline esindaja.
BEREC annab nõu komisjonile ning vajadusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Reguleerivate asutuste nõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja selle kõikide liikmete kahekolmandikulist häälteenamust, kui ei ole sätestatud teisiti.
Eraelu puutumatuse kaitse ja tarbijakaitse
Parlament käsitles eraelu puutumatuse kaitset ja tarbijakaitset puudutavaid küsimusi Malcolm HARBOUR i (EPP-ED, UK) raportis.
Saadikud soovisid parandada andmekaitsega seotud sätteid ning tugevdada tarbijakaitset, nt numbri teisaldamise lihtsustamise läbi ning puudega inimeste õiguste parandamise läbi.
Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused, eraelu puutumatuse kaitse ja tarbijakaitse Soovitus teisele lugemisele
Malcolm HARBOUR (EPP-ED, UK)
Dokument: A6-0257/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 05.05.2009
Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused
Soovitus teisele lugemisele
Catherine TRAUTMANN (PSE, FR)
Dokument: A6-0272/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 05.05.2009
Telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (GERT)
Soovitus teisele lugemisele
Pilar del CASTILLO VERA (EPP-ED, ES)
Dokument: A6-0271/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 05.05.2009
Sagedusalad, mis reserveeritakse liikuva kärgside jaoks
Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR (PSE, ES)
Dokument: A6-0276/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 04.05.2009 Malcolm Harbouri raport A6-0257/2009 Catherine Trautmanni raport A6-0272/2009 Pilar del Castillo Vera raport A6-0271/2009 Pleguezuelos Aguilari raport A6-0276/2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0257 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0272 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0271 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0276 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Inimõigused
2008. aasta inimõiguste aruanne
2009-04-30 - 14:49
Väliskomisjoni liikmed tervitavad raportis surmanuhtluse järk-järgulist taandumist ning toovad esile, et Valgevene on ainuke riik Euroopas, kus jätkuvalt kasutatakse surmanuhtlust.
Saadikud leiavad, et Euroopa Liit peaks inimõigusi edendada tõhusamalt ning et liikmesriigid peaksid oma lähenemisviise ühtlustama.
Lisaks tõstatatakse raportis küsimus, kas EL toimib ise alati oma põhimõtete järgi, nt terrorismi ning sisserändega seotud küsimuste puhul.
Parlament käsitleb 2008. aasta inimõiguseid Raimon OBIOLS I GERMÀ (PSE, ES) raportis.
Saadikud nõuavad, et regulaarselt hinnataks ELi inimõigustealast poliitikat, inimõigustealaste vahendite ja algatuste kasutamist ning tulemusi kolmandates riikides.
Nõukogu ja komisjoni kutsutakse üles töötama välja konkreetsed mõõdetavad näitajad ja võrdlusalused, et mõõta kõnealuste poliitikavaldkondade tõhusust.
Lisaks leiavad saadikud, et liikmesriikide ja komisjoni välismissioonide lähenemisviise inimõiguste valdkonnas tuleks ühtlustada struktuuride ja töötajate jagamise teel.
Edusammud surmanuhtluse kaotamisel
Komisjoniliikmed tervitavad asjaolu, et "surmanuhtlus on taandumas".
Samas mõistavad nad hukka surmanuhtluse üha sagedasema kasutamise Iraani režiimi poolt, sh alaealiste hukkamise.
Raportis märgitakse, et kõige rohkem hukkamisi toimub maailmas Hiinas ning et Valgevene on "ainuke riik Euroopas, mis jätkab surmanuhtluse kasutamist, olles vastuolus Euroopa väärtustega".
Inimõiguste rikkumised maailmas
Hiinat ja Iraani tuuakse esile kui riike, kuis leiavad aset tõsised inimõiguste rikkumised.
Saadikud väljendavad ka kahetsust, et ELi–Venemaa konsultatsioonid inimõiguste küsimuses ei ole tulemusi andnud ning et EL ei ole saavutanud Venemaal mingit edu poliitiliste muudatuste taotlemisel eelkõige seoses selliste teemadega nagu kohtunike sõltumatus ja karistamatus, inimõiguste kaitsjate ja poliitvangide kohtlemine, meedia sõltumatus ja sõnavabadus, etniliste ja usuliste vähemuste kohtlemine, õigusriigi põhimõtete järgimine ja inimõiguste kaitsmine relvajõududes ning diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel.
Inimõigused Euroopa Liidus
Saadikud ei ole rahul sellega, et mõnedes liikmesriikides läbiviidud uuringutele vaatamata ei ole EL viinud läbi hindamist liikmesriikide tegevuse kohta seoses USA terrorismivastase poliitikaga Bushi administratsiooni ajal.
Raportis rõhutatakse samuti, et sisserändepoliitika kujutab endast väljakutset seoses ELi inimõigustealase välistegevuse usaldusväärsusega suurte arvamusrühmade silmis kogu maailmas.
Lisaks kutsutakse Euroopa Liidu liikmesriike üles allkirjastama ja ratifitseerima kõik peamised ÜRO ja Euroopa Nõukogu inimõiguste konventsioonid.
Näiteks ei ole mõned liikmesriigid veel ratifitseerinud piinamisvastase konventsiooni fakultatiivprotokolli.
Komisjoniliikmed paluvad lisaks nõukogul ja liikmesriikidel kaaluda inimõiguste kaitsjate eriviisade väljastamise küsimust, nii et ühisesse viisaseadustikku lisataks selge viide inimõiguste kaitsjate konkreetsele olukorrale ning loodaks nõnda eriomase ja kiirendatud viisade väljastamise kord.
Raimon OBIOLS I GERMÀ (PSE, ES)
Dokument: A6-0264/2009
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 06.05.2009 Raimon Obiols i Germà raport A6-0264/2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0264 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Presidendi tervituskõne
2009-04-30 - 14:49
Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering esineb 06. mail kõnega, kus ta teeb kokkuvõtte oma 2,5-aastasest ametiajast.
Sõna võtavad ka fraktsioonide esindajad.
Arutelu: 06.05.2009
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Majandus ja rahandus
Kapitalinõuete direktiiv
2009-04-30 - 14:49
Täiskogul tuleb arutusele kapitalinõuete direktiivi eelnõu, millega ajakohastatakse krediidiasutuste kapitalinõudeid, et suurendada järelevalve ja kriisijuhtimise tõhusust, vältida riskide suurt kontsentreerumist ning saavutada parem kontroll väärtpaberistamise üle.
Hetkel käivad eelnõu osas veel läbirääkimised nõukoguga.
Parlament käsitleb ettepanekut Othmar KARAS e (EPP-ED, AT) raportis.
Ettepanekuga nähakse muu hulgas ette järgmised meetmed:
Riskide suure kontsentreerumise vältimine – pank ei tohi olla ühe kliendi või kliendigrupi kaudu krediidiriskile avatud enam kui 25% ulatuses oma omavahenditest.
Seda läve võib ületada ainult krediidiasutuste vahelise krediidiriski puhul, kui läveks on 150 miljonit eurot.
Süsteem tuleb läbi vaadata enne 2011. aasta lõppu, et vajadusel ühtlustada riiklikke süsteeme.
Uus järelevalvekord – luuakse järelevalveasutuste kolleegiumid, et piiriüleste finantsasutustega tegelevad pädevad ametiasutused saaksid teha koostööd.
Järelevalveasutuste kolleegiumid peaksid hõlbustama pidevat järelevalve ja hädaolukordadega toimetulekut.
Lisaks palutakse Euroopa Komisjonil esitada 31. detsembriks 2009 ettepanek järelevalve suurema integratsiooni saavutamiseks, eesmärgiga luua 2011. aasta lõpuks ELi tasemel järelevalvesüsteem.
Väärtpaberistamise parem kontroll – kokkuleppe kohaselt peab laenude algsetel väljastajatel olema teatav protsent riskipositsioonidest tulenevatest riskidest, mida nad väärtpaberistavad.
Seetõttu peavad nad säilitama vähemalt 5% iga investoritele müüdud või ülekantud väärtpaberistamise seeria nominaalväärtusest.
Täpse protsendi osas peavad parlamendi ja nõukogu esindajad veel läbirääkimisi, sest parlament sooviks seda protsenti tõsta.
Lisaks tuleb väärtpaberistamise puhul teha nõuetele vastavuse kontroll, et hinnata väärtpaberistamisega kaasnevaid riske õigesti.
Krediidiriski ülekandetehingute töötlemine keskses arvelduskojas – kokkuleppe kohaselt tuleb krediidiriski ülekandetehinguid töödelda keskse osapoole arvelduskojas, mis on asutatud Euroopa Liidus, mida reguleerivad ELi õigusaktid ja mille suhtes ELis teostatakse järelevalvet.
Samuti on saadikute arvates vaja paremini reguleerida börsivälist turgu.
Euroopa Komisjonil palutakse seetõttu esitada 2009. aasta lõpuks börsivälise turu läbipaistvuse suurendamise ettepanek ning luua keskne arvelduskoda.
Liikmesriigid peavad õigusakti üle võtma 31. oktoobril 2010 ning hakkama seda rakendama alates 2011. aastast.
Othmar KARAS (EPP-ED, AT)
Dokument: A6-0139/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009 Othmar Karase raport A6-0139/2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0139 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Naiste õigused / Võrdsed võimalused
Rasedus- ja sünnituspuhkuse pikendamine ja isapuhkus
2009-04-30 - 14:49
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni liikmed soovivad, et rasedus- ja sünnituspuhkus oleks vähemalt 20 nädalat, millest 6 nädalat pärast sünnitust oleks kohustuslik.
Sünnituspuhkuse kohustusliku osa jooksul tuleks maksta hüvitist, mis on võrdne 100% palgast ning ülejäänud aja jooksul ei tohi hüvitis olla väiksem kui 85% palgast.
Saadikud soovivad, et direktiiv näeks samuti ette õiguse kahenädalasele isapuhkusele.
Edite ESTRELA (PSE, PT) raportis soovivad saadikud, et rasedatel, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvatel naistel oleks õigus vähemalt 20 nädala pikkusele katkestamatule rasedus- ja sünnituspuhkusele enne ja/või pärast sünnitust ning vähemalt kuuenädalasele kohustuslikule rasedus- ja sünnituspuhkusele pärast sünnitust.
Hetkel on minimaalne rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkus 14 nädalat, Euroopa Komisjoni ettepanek oli 18 nädala pikkune rasedus- ja sünnituspuhkus.
Eestis on rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkus juba praegu 20 nädalat (140 päeva).
Tasustamine rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal
Saadikud leiavad ka, et naistele tuleb rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal ette näha hüvitis - puhkuse kohustusliku aja jooksul peaks see hüvitis moodustama 100% viimasest kuupalgast või keskmisest kuupalgast ning ülejäänud aja jooksul ei tohi hüvitis olla väiksem kui 85% viimasest kuupalgast või keskmisest kuupalgast.
Liikmesriigid võivad kindlaks määrata keskmise kuupalga arvutamise aluseks oleva ajavahemiku.
Täiendava rasedus- ja sünnituspuhkuse andmine
Lisaks peaksid liikmesriigid komisjoniliikmete arvates tagama, et eriolukorra, nagu enneaegse sünnituse, lapse surnult sündimise, keisrilõike, pärast sündi lapse haiglaravile jätmise ning puudega lapse, puudega ema, teismelise ema, mitmike sünni või eelmisele sünnitusele 18 kuu jooksul järgneva sünnituse korral antakse täiendavat täielikult tasustatavat rasedus- ja sünnituspuhkust.
Täiendava rasedus- ja sünnituspuhkuse kestus pärast sünnitust peaks olema proportsionaalne ning vastama ema ja lapse/laste erivajadustele.
Isapuhkuse andmine
Komisjoniliikmed rõhutavad võrdse kohtlemise olulisust ning soovivad seetõttu, et ette nähtaks ka isapuhkus, mida ühenduse õigus siiani ei käsitle.
Isapuhkus või ühine sünnitusjärgne puhkus oleks ette nähtud töötajale, kelle elukaaslane on hiljuti sünnitanud, ning selle pikkus oleks vähemalt kaks nädalat, mis tuleb võtta enne või pärast abikaasa või partneri sünnitust.
Vallandamise keelamine
Saadikud soovivad ka keelata rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal vallandamise ning kui vallandamine toimub 12 kuu jooksul pärast rasedus- ja sünnituspuhkuse lõppu, tuleb seda nõuetekohaselt kirjalikus vormis põhjendada ning vallandamine ei tohi olla seotud emadusega.
Muud
Saadikud soovivad, et vastsetele emadele antaks võimalus taotleda tööandjalt rasedus- ja sünnituspuhkuselt naasmisel tööaja ja -korralduse muutmist.
Tööandja peab selliseid taotlusi mitte üksnes arvestama, vaid ka rahuldama, kui need on põhjendatud.
Samuti peaks rasedal, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitval naisel olema võimalus keelduda ületunnitööst.
Lisaks näevad saadikud imetavatele emadele ette tööpausid rinnaga toitmiseks - kaks ühetunnist ajavahemikku päevas.
Tekstis märgitakse ka, et rasedus- ja sünnituspuhkuse ning isapuhkuse sätteid tuleks rakendada ka lapsendamise korral.
Edite ESTRELA (PSE, PT)
Dokument: A6-0267/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 04.05.2009 Edite Estrela raport A6-0267/2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0267 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
Naiste õigused / Võrdsed võimalused
FIEdena tegutsevate meeste ja naiste võrdne kohtlemine
2009-04-30 - 14:49
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon soovib tugevdada füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitset raseduse ja sünnituse puhul ning parandada abistavate abikaasade olukorda.
Astrid LULLING i (EPP-ED, LU) raportis meenutatakse, et Euroopa Parlament on komisjoni järjekindlalt üles kutsunud direktiivi 86/613/EMÜ läbi vaatama, eriti selleks, et tugevdada füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitset raseduse ja sünnituse puhul ning parandada abistavate abikaasade olukorda põllumajanduses, käsitöönduses, kaubanduses, väikese ja keskmise suurusega ettevõtetes ning vabakutselistes ametites.
Abistavate abikaasade sotsiaalne kaitse
Direktiivis selgitatakse lahti "abistavate abikaasade" mõiste – need on füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasad või – kui neid tunnustatakse liikmesriigi õiguse alusel – elukaaslased, kes vastavalt liikmesriigi õiguses sätestatud tingimustele osalevad pidevalt füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses, täites samu või abiülesandeid, olemata ettevõtjaga töösuhetes või tema äripartnerid.
Erinevalt Euroopa Komisjonist, kes leiab, et liitumine abistavate abikaasade liitumine sotsiaalkindlustussüsteemiga peaks olema vabatahtlik, leiavad saadikud, et liikmesriigid peavad abistavad abikaasad kohustuslikus korras registreerima ning võimaldama neile liitumist füüsilisest isikust ettevõtjate haigus-, invaliidsus- ja vanaduskindlustusskeemidega.
Abistavate abikaasade sotsiaalkindlustusmaksed peaksid sarnaselt neile välja makstud töötasule olema tegevuskuludena maksudest maha arvestatavad, tingimusel et teenuseid on osutatud nõuetekohaselt ja et tegemist on selliste teenuste eest makstava tavapärase tasuga.
Õigus vajadustele kohandatud rasedus- ja sünnituspuhkusele
Saadikud soovivad samuti, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmed, et tagada naissoost füüsilistest isikutest ettevõtjatele ja abistavatele abikaasadele õigus nende erivajadustega kohandatud rasedus- ja sünnituspuhkusele.
Nimetatud puhkuse kestuse peaksid nad saama ise valida, tingimusel et selle kogupikkus ei ületa direktiivis 92/85/EMÜ sätestatud kestust (hetkel minimaalselt 14 nädalat).
Astrid LULLING (EPP-ED, LU)
Dokument: A6-0258/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 04.05.2009 Astrid Lullingu raport A6-0258/2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0258 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
Sotsiaalpoliitika
Globaliseerumisega Kohanemise fondi paindlikum kasutamine
2009-04-30 - 14:49
Tööhõivekomisjon kiitis heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku, millega laiendatakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusala, vastamaks ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile.
Parlament ja nõukogu jõudsid mitteametlikule kokkuleppele, mistõttu menetlus peaks lõppema esimese lugemisega.
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond asutati 2006. aastal ja see tegutseb 2013. aastani.
Fondi eesmärk seisneb globaliseerumise tagajärjel koondatud töötajate tõhusas toetamises.
Fondi iga-aastaste vahendite maksimaalne summa moodustab 500 miljonit eurot ja seda kasutatakse tööturupoliitika aktiivsete meetmete toetamiseks, näiteks tööotsingutel abi osutamiseks või täiendõppe ja liikuvustoetuse vormis.
Euroopa Komisjon tegi ettepaneku muuta ajutiselt fondi kasutamise reegleid, et paremini vastata ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile.
Gabriele STAUNER i (EPP-ED, DE) raportis kiidavad tööhõivekomisjoni liikmed Euroopa Komisjoni ettepaneku heaks.
Parlamendi ja nõukogu läbirääkimistel tehti komisjoni ettepanekusse siiski väikesed muudatused.
Kokkuleppe kohaselt:
laiendatakse fondi reguleerimisala vastuseks ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile.
Liikmesriigid peavad tõestama otsest seost koondamiste ja finants- ja majanduskriisi vahel;
koondamiste künnist vähendatakse 1000 töötajalt 500 töötajale;
fondi sekkumismäära suurendatakse 50%-lt 65%-le;
uus määrus rakendub 1. maist 2009;
erand puudutab nõudeid, mis tehakse enne 31. detsembrit 2011.
Gabriele STAUNER (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0242/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 05.05.2009
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
Tarbijad
Hülgetoodetega kauplemise keelustamine
2009-04-30 - 14:49
Parlament ja nõukogu jõudsid mitteametlike läbirääkimiste käigus kokkuleppele, mille kohaselt keelustatakse hülgetoodete turuleviimine ning import.
Erand tehakse siiski inuiti või muude põliselanike kogukondadele.
Samuti on lubatud selliste hülgetoodete turulviimine, mis on saadud riiklike seadustega kooskõlas peetud jahil, mille ainuke eesmärk on mereressursside jätkusuutlik juhtimine.
Määrusega keelustataks hülgetoodete turuleviimine ning import.
Hõlmatud oleks kõik töödeldud või töötlemata tooted, mis on saadud hüljestest, sh liha, õli, rasv, elundid, toorkarusnahad ja karusnahad.
Hülgetoodete import on lubatud vaid juhtudel, kui tegemist on erandiga ning kui esemed kuuluvad reisijatele või nende perekonnaliikmetele.
Erand inuittidele ning mereressursside jätkusuutlikuks juhtimiseks
Saadikud toetasid erandi tegemist inuittidele ning muudele põliselanike kogukondadele.
Erand kehtiks elatise saamiseks peetavatel hülgejahtidel kütitud hüljestest pärinevatele toodetele.
Lisaks nähakse ette erand hülgetoodetele, mis saadakse mereressursside jätkusuutliku juhtimise eesmärgil ja riiklike seadustega kooskõlas peetud jahi tulemusel.
Järgmised sammud
Kui täiskogu ja nõukogu kiidavad eelnõu heaks, jõustub määrus 20 päeva pärast ELi Ametlikus Teatajas avaldamist ning rakendub 6 kuud pärast seda.
Liikmesriigid, kus hülgejaht toimub (Rootsi, Soome ja Ühendkuningriik), peavad määruse eelnõu kohaselt esitama komisjonile iga kolme aasta järel aruande määruse kultuuriliste, majanduslike ja sotsiaalsete mõjude kohta ning mõju kohta hüljeste heaolule bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni kontekstis.
Diana WALLIS (ALDE, UK)
Dokument: A6-0118/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 04.05.2009 Diana Wallise raport A6-0118/2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0118 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
Tööhõivepoliitika
Tööaja direktiivi osas ei jõutud kokkuleppele
2009-04-30 - 14:49
Parlamendi ja nõukogu delegatsioonid ei jõudnud lepitusmenetluse raames kokkuleppele tööaja direktiivi kolme olulise punkti osas: erandite tegemise, valvekorra aja ning mitme töölepingu puhul kehtivate reeglite sätetes.
Tegemist on esmakordse juhuga, kus parlamendi ja nõukogu delegatsioonid ei jõua lepitusmenetluse raames kokkuleppele.
Lepituskomitee, kuhu kuulub võrdne arv parlamendi ja nõukogu esindajaid, ei suutnud leida mõlemaid pooli rahuldavat lahendust.
Peamiseks komistuskiviks osutus erandite tegemise võimalus.
Erandite tegemise võimalus
Parlamendi delegatsiooni juht Mechtild Rothe (PSE, DE) selgitas, et parlament tegi erandite osas mitu ettepanekut ning parlamendi eesmärk oli, et erandite tegemine oleks ajutine ning erandlik.
Nõukogu jaoks ei olnud aga erandite tegemisest loobumine vastuvõetav.
Teise lugemise käigus kiitis parlament heaks eelnõu, millega oleks kehtestatud kaheteistkümne kuu lõikes keskmiselt maksimaalselt 48-tunnine töönädal.
Kehtivad erandid (nn opt-out) oleks tulnud tühistada kolme aasta jooksul.
Valvekorra aeg ja tööaeg mitme töölepingu korral
Vastavalt Euroopa Kohtu otsustele tuleks valvekorra aega lugeda tööajaks ning parlament toetas seda seisukohta oma teise lugemise hääletusel.
Lepituskomitee ei jõudnud kokkuleppele ka selles osas, mida teha juhul, kui töötajal on mitu töölepingut.
Parlament leidis, et töötajate puhul, kellel on rohkem kui üks lepinguline töösuhe, tuleks tööajaks lugeda kõigi lepingute alusel töötatud ajavahemike summa.
Järgmised sammud
Esmakordselt pärast Amsterdami lepingu jõustumist ei jõudnud lepituskomitee teksti osas kokkuleppele.
Täiskogu ajal teeb parlamendi delegatsiooni juht Mechtild Rothe avalduse ning sellele järgneb täiskogu arutelu.
Kuna kokkuleppeni ei jõutud, jääb kehtiv direktiiv jõusse.
Euroopa Komisjon võib samas esitada uue ettepaneku, mille puhul tuleb arvesse võtta Euroopa Kohtu otsuseid valvekorra aja kohta.
Arutelu: 04.05.2009
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
Tööhõivepoliitika
Maanteetransporditöötajate tööaeg
2009-04-30 - 14:49
Tööhõivekomisjon lükkas esimesel lugemisel tagasi Euroopa Komisjoni ettepaneku muuta maanteetransporditöötajate tööaegu käsitlevat direktiivi, sest ettepanekus ei arvestatud parlamendi nõudmisega, et ka füüsilisest isikust ettevõtjatena töötavad juhid oleksid direktiiviga hõlmatud.
Tööhõivekomisjon käsitles ettepanekut Maria PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU (EPP-ED, EL) raportis.
Euroopa Komisjon ei reguleerinud ettepanekus füüsilisest isikust ettevõtjatena (FIE) töötavate juhtide tööaegu, vaid soovis reguleerida ringi liikuvate töötajate ja nn vale-FIEde tööaegu.
Tööhõivekomisjoni saadikud võtsid vastu muudatusettepaneku, millega lükati Euroopa Komisjoni ettepanek tagasi, sest parlament soovis reguleerida just FIEde tööaegu.
Maria PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU (EPP-ED, EL)
Dokument: A6-0120/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 04.05.2009 Marie Panayotopoulos-Cassiotou raport A6-0120/2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0120 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-015-ET DOC XML V0//ET
Varjupaigapoliitika
Ühendatud arutelu - Varjupaik
2009-04-30 - 14:49
Täiskogul tuleb arutusele varjupaigapakett, mille eesmärgiks on parandada Euroopa Liidu varjupaigasüsteemi toimimist ning tugevdada varjupaigataotlejate õigusi.
Kodanike õiguste komisjoni liikmed võtsid vastu muudatused, millega suurendatakse liikmesriikidevahelist solidaarsust varjupaigataotluste käsitlemisel.
Varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded
Antonio MASIP HIDALGO (PSE, ES) raportis käsitletakse ettepanekut, mille eesmärgiks on tagada varjupaigataotlejatele sobivad vastuvõtutingimused.
Paika pannakse majutust, toitlustust, riideid, tervishoidu, rahalisi vahendeid, liikumisvabadust ning töötamist puudutavad standardid.
Ettepaneku kohaselt tuleb kinnipidamisotsuste tegemisel võtta iga juhtumit eraldi arvesse ning varjupaigataotlejaid ei tohi kinni pidada vanglates, vaid seda tuleb teha spetsiaalsetes asutustes.
Varjupaigataotlejate kinnipidamisotsust tohiks üldjuhul teha vaid kohtuasutus ning haldusvõimud võivad seda teha vaid erandkorras ja kuni 72 tunniks.
Varjupaigataotlejaid tuleb kinni pidamisest informeerida nende jaoks aru saadavas keeles ning neile tuleb nende soovi korral anda tasuta õigusabi.
Samuti on neil õigus arstiabile ning sobivale psühholoogilisele toele.
Komisjoniliikmed ütlevad, varjupaigataotlusi tuleb kiiresti menetleda ning et varjupaigataotlejast sõltumatud viivitused ei tohi kinnipidamisperioodi pikendada.
Saadikud leiavad ka, et kuus kuud pärast varjupaigataotluse esitamist tuleb taotlejale tagada ligipääs tööturule.
Alaealistele tuleb kolme kuu jooksul tagada ligipääs haridusele.
Samuti sisaldab tekst erisätteid haavatavate inimeste, nt alaealiste, saatjata alaealiste, rasedate ning piinamisohvrite kaitseks.
Liikmesriigid peavad varjupaigataotluse saamisel kontrollima, kas tegemist on haavatava isikuga ning kui on, võtma erivajadustega isiku eriolukorda arvesse.
Varjupaigataotlejate ümberasustamine
Jeanine HENNIS-PLASSCHAERT i ( ALDE , NL) raport käsitleb varjupaigataotluste menetlusprotsessi.
Ettepanekuga soovitakse tagada isikute parem kaitse ning samas tegeleda juhtudega, kus teatud liikmesriigi varjupaigasüsteemid on suure surve all.
Ettepanekuga tehakse vastutuse kindlaks määramise protsess kiiremaks, sest paika pannakse tähtajad.
Samuti püütakse tagada, et varjupaigataotlejatele oleks tagatud teatud õiguslikud garantiid, nt apellatsiooniõigus ümberasumisotsuste puhul, õigus õigusabile, esindamisele ning perekondade ühendamisele.
Saadikud toetavad neid põhimõtted, ent leiavad, et liikmesriikidevahelist solidaarsust tuleks suurendada.
Nt tuleks moodustada riiklike varjupaigaküsimuste eksperdirühmad, mis abistaksid liikmesriike, kus tegeldakse suure hulga varjupaigataotlejatega.
Samuti tuleks luua ümberasumisprogrammid, mille kaudu ühes riigis rahvusvahelise kaitse saanud isik võetaks vastu teises liikmesriigis.
Sõrmejälgede andmebaas
Dublini süsteem ei toimiks ilma andmebaasita, mille abil saab identifitseerida kolmandate riikide kodanikud, kes on juba esitanud varjupaigataotluse mistahes ELi liikmesriigis.
Digitaalsete sõrmejälgede andmebaas Eurodac on kasutusel alates 2003. aastast.
Euroopa Komisjoni ettepanekuga püütakse parandada süsteemi toimimist ning panna paika andmekaitset puudutavad reeglid.
Liikmesriigid on edaspidi kohustatud kustutama teabe, mida enam ei vajata sellel eesmärgil, milleks seda teavet koguti.
Nicolae Vlad POPA (EPP-ED, RO) raportis toetavad saadikud komisjoni ettepanekut, ent teevad ka mõningaid tehnilisi muudatusi
Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomine
Jean Denise LAMBERT i (Greens/EFA, UK) raportis kiidavad komisjoniliikmed heaks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise.
Tugiameti loomise eesmärk on pakkuda vajalikku eksperttuge Euroopa ühise varjupaigapoliitika elluviimiseks ning edendada liikmesriikidevahelist koostööd, et toetada erilise surve all olevaid liikmesriike.
Saadikud soovivad, et amet koostaks koostöös ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega koolitusprogramme riigiteenistujatele.
Samuti peaks amet võtma kasutusele varajase hoiatamise süsteemi, mille kaudu teavitataks liikmesriike ja komisjoni suure hulga kaitse taotlejate võimalikust saabumisest, ning süsteemi, mille raames pakutakse ümberasumise abi.
Varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuesti sõnastamine)
Antonio MASIP HIDALGO (PSE, ES)
Dokument: A6-/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009
Kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku poolt mõnes liikmesriigis esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus (uuesti sõnastamine)
Jeanine HENNIS-PLASSCHAERT ( ALDE , NL)
Dokument: A6-/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009
Sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamine (uuesti sõnastamine)
Nicolae Vlad POPA (EPP-ED, RO)
Dokument: A6-/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009
Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomine
Jean Denise LAMBERT (Greens/EFA, UK)
Dokument: A6-/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009
Euroopa Pagulasfond aastateks 2008-2013 (otsuse nr 573/2007/EÜ muutmine)
Bárbara DÜHRKOP DÜHRKOP (PSE, ES)
Dokument: A6-/2009
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 06.05.2009
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-016-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Demokraatlik areng Türgis
2009-04-30 - 14:49
Teisipäeval, 5. mail teeb Euroopa Komisjon avalduse demokraatliku arengu kohta Türgis.
12. märtsil 2009. aastal vastu võetud raportis avaldas parlament muret selle üle, et Türgi reformiprotsess on juba kolmandat aastat järjest pidevalt aeglustunud, ning kutsus Türgi valitsust üles tõestama oma poliitilist tahet 2005. aastal kohustuseks võetud reformiprotsessi jätkamiseks.
Parlamendiliikmed juhtisid samuti tähelepanu tungivale vajadusele täiendavate süstemaatiliste jõupingutuste järele, et tõhustada kohtusüsteemi erapooletust ja professionaalsust, ning olid mures pressi- ning mõttevabaduse puuduliku kaitse pärast.
Lisaks rõhutati raportis vajadust leida Küprose küsimusele terviklik lahendus, mis põhineks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidel ja Euroopa Liidu aluspõhimõtetel.
Saadikud nõudsid, et Türgi valitsus teeks poliitilise algatuse kurdi küsimuse lõplikuks lahendamiseks ning keskenduks seejuures kurdi päritolu kodanike majanduslikele ja sotsiaalsetele võimalustele, ning parandaks märkimisväärselt nende kultuurilisi õigusi.
Arutelu: 07.05.2009 Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2009. aasta resolutsioon Türgi 2008. aasta eduaruande kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0134 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-015-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-015-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-016-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-015-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090421BRI54104 ITEM-016-ET DOC XML V0//ET
