Põhja-Korea tuumakatsetused
Välissuhted
2006-10-11 - 18:41
Toimunud arutelul mõistsid nii ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana, komisjoni esindaja Benita Ferrero-Waldner kui ka saadikud Põhja-Korea tuumakatsetused täielikult hukka.
Kõnelejad rõhutasid, et vaja on Euroopa Liidu ühist lähenemist sellele probleemile, ning et nii kuuepoolseid läbirääkimisi kui ka humanitaarabi osutamist Põhja-Koreale tuleb jätkata.
Ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja
Javier SOLANA märkis, et esmaspäeva hommikul leidis Põhja-Koreas arvatavasti aset tuumakatsetus, tõenäoliselt plutooniumi plahvatus. "
Tegemist on teoga, mille me energiliselt hukka mõistame, mille vastu me protesteerime, " ütles ta.
Solana märkis, et ta on rääkinud kõigi selle piirkonna riikidega, kes kõik on reageerinud tõsiselt ja karmilt, aga samas rahulikult.
Solana märkis ka, et Põhja-Korea tuumakatsetus leidis aset ajal, mil Jaapani uus peaminister külastas Pekingit ning Souli.
Kõrge esindaja lisas, et Põhja-Korea samm kahjustab eelkõige tema oma elanikke - tema elanikud on näljas, samas kulutab riik miljoneid dollareid tuumakatsetustele.
Solana leidis, et ÜRO julgeolekunõukogu reaktsioon on olnud õige.
Ta lisas, et ka EL on mõistnud ühehäälselt ja karmilt Põhja-Korea teo hukka ning et liidul peab olema Põhja-Korea suhtes ühine lähenemine.
Solana toetas ka kuuepoolseid läbirääkimisi.
Komisjoni kõnevoor
Benita FERRERO-WALDNER kinnitas samuti, et mõistab hukka Põhja-Korea tuumakatsetused.
Tema sõnul on tegemist tuumarelva leviku tõkestamise lepingu rikkumisega. "
See tegu suurendab Põhja-Korea rahvusvahelist isolatsiooni ning on raske mõista, kuidas see võib kasu tuua selle riigi palju kannatanud rahvale ," ütles ta.
Ferrero-Waldneri arvates on võimalik, et Põhja-Korea tahtis kontrollida rahvusvahelise üldsuse ühtsust.
Volinik märkis, et rahvusvaheline üldsus peab Põhja-Korea režiimiga kõnelema ning paljastama selle paranoilise suhtumise.
Voliniku arvates võiks uus ÜRO peasekretär olla selleks sobiv inimene.
Ta avaldas ka rahulolu julgeolekunõukogu kiire tegutsemise üle ning kinnitas, et: " Humanitaarabi andmine peab ka tulevikus jätkuma.
Rahvas ei tohi sattuda ohtu ja see kohutav režiim ei tohi neid veel rohkem karistada. "
Fraktsioonide kõnevoor
José Ignacio SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA (EPP-ED, ES) leidis oma sõnavõtus, et tuumakatsetus on " provokatsioon ja ähvardus kogu rahvusvahelisele kogukonnale ".
Tema sõnul paneb Põhja-Korea juht kannatama oma rahva ja kulutab raha hoopis tuumakatsetustele.
Salafranca soovis ÜVJP kõrgelt esindajalt teada, kuidas nõukogu suhtub võimalikesse erinevatesse sanktsioonidesse.
Saadik avaldas rahulolu selle üle, et ka Hiina on esimest korda valmis aktiivselt osalema sanktsioonide rakendamises.
Salafranca meenutas viimaks, et ka Iraan viib läbi sarnaseid katsetusi ning ta rõhutas, et lahendus peab olema mitmepoolne.
Martin SCHULZ i (PSE, DE) arvates üritab Põhja-Korea endale eelistingimusi välja mängida ja seda ei tohi lubada.
Schulzi sõnul peab olema väga ettevaatlik, sest tuumarelv on niivõrd ohtliku režiimi käes.
Samas tuleb teha vahet sellel, mida teeb diktaator ning sellel, mida elab läbi rahvas - seetõttu tuleb humanitaarabi andmist jätkata.
Diktaatori käitumisest tuleb aga välja lugeda, kuidas teda oleks võimalik mõjutada.
Näiteks - kas oleks võimalik kuuepoolseid läbirääkimisi pidada?
Schulzi sõnul pole juhus, et Põhja-Korea viis tuumakatsetuse läbi ajal, mil Lõuna-Korea välisminister valiti ÜRO peasekretäriks.
Schulz usub, et Põhja-Korea käitumise puhul on tegemist ukse paugutamisega, mitte ukse kinni löömisega.
Ta lisas, et tuleb ühendada kõik osapooled, sest Põhja-Korea kujutab endast ettekujutamatut ohtu rahvusvahelisele üldsusele.
István SZENT-IVÁNYI (ALDE, HU) rõhutas, et tuumakatsetused tuleb hukka mõista.
Põhja-Koreale tuleb saata sõnum, et ebastabiilsuse püsimisega ei lepita.
Szent-Ivanyi rõhutas kuuepoolsete läbirääkimiste olulisust ja lisas, et nende eesmärgiks on Põhja-Korea sõjaliste programmide lõpetamine ja tuumarelva leviku takistamine.
Tema sõnul peab Põhja-Korea mõistma, et tuumaprogramm ei aita kaasa nende julgeolekule ning stabiilsusele.
Saadik lisas, et Põhja-Korea käitumine näitab, et tal ei ole midagi kaotada, st et diktaator ei hooli oma rahva heaolust.
Gérard ONESTA (Verts/ALE, FR) sõnas, et tema oma riik kaupleb tuumatehnoloogiaga ning seetõttu ei olegi midagi head loota.
Tema sõnul ei huvita Põhja-Korea režiimi tema oma rahvas; samas on sealne rahvas reaalsusest ära lõigatud.
Onesta sõnul sarnaneb olukord Orwelli romaanile.
Saadiku arvates saab loota ainult Hiina "kaardile", sest Hiina on seda režiimi toetanud, ent nüüd oli Hiina esimene, kes katsetused hukka mõistis.
Tobias PFLÜGER (GUE/NGL, DE) mõistis tuumakatsetused hukka ja kinnitas, et humanitaarabi andmist tuleb jätkata.
Ta märkis, et Põhja-Korea tahab otse ameeriklastega läbi rääkida ning küsis, miks see ei ole siis võimalik?
Riigid peavad tema sõnul arutama, kuidas tuumarelvadest loobuda, sest kõik riigid peavad nendest loobuma.
Tema sõnul on tegemist topeltstandardiga - Ühendkuningriigil ja Prantsusmaal on samuti tuumaarsenal, mida nad ei vähenda, vaid arendavad edasi.
Pflüger rõhutas, et Põhja-Korea ja Iraani ähvardamine ei vii meid kuhugi ning et kõik tuumarelvad ja katsetused tuleb hukka mõista.
Ģirts Valdis KRISTOVSKIS (UEN, LV) märkis, et stabiilsus ja rahu on jälle kannataja osas.
Ta leidis samuti, et me oleme kahepalgelised - Iisraelil võivad olla enesekaitseks massihävitusrelvad, teistel mitte.
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) rõhutas, et tuumakatsetuste destabiliseeriv mõju on selge.
Ta küsis, kas kriisi Põhja-Koreas ja Iraanis on võimalik lahendada sõjaliste vahenditeta ning leidis, et Venemaa ja Hiina roll on siin määrav.
Belder lisas, et tuleb reageerida Põhja-Korea avaldusele, et nad võivad müüa tuumatehnikat ka teistele riikidele.
Belderi sõnul on vaja selliseid sanktsioone, mis ei kahjustaks rahvast ega ärgitaks Iraani Põhja-Korea eeskuju järgima.
Arutelu: 11.10.2006
20061010IPR11533
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
