Täiskogu eelinfo - Strasbourg 07.-10.juuli 2008
2008-07-03 - 10:09
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev, 07.juuli:
Arutusele tuleb neli keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis vastuvõetud raportit, mis puudutavad toidu lisaaineid, toiduensüüme ning toidu lõhna- ja maitseaineid , ning nende ainete kasutamise autoriseerimismenetlust.
Parlamendi ja nõukogu esindajad on saavutanud paketi osas mitteametliku kokkuleppe, mille nüüd peab heaks kiitma ka täiskogu.
Uus menetlus peaks lihtsustama toiduainete vaba liikumist liidus ning tagama tarbijate parema kaitse.
Teisipäev, 08. juuli:
Möödunud aastal esitati Euroopa Parlamendile ligi 30 000 allkirjaga petitsioonid, milles avaldati muret Venemaalt Saksamaale suunduva Nord Streami gaasijuhtme pärast.
Petitsioonikomisjon uuris teemat ja ütleb vastu võetud raportis, et projekti keskkonnamõju tuleks põhjalikult uurida ning samuti tuleks kaaluda juhtme ehitamist maismaal.
Saadikud on vastu sellele, et investeeringuid jätkataks kavandatud ulatuses, ilma et kõigepealt oleks saadud nõusolek kõikidelt rannikuriikidelt.
Päevakorras on väliskomisjonis vastu võetud raport, milles leitakse, et " Afganistani riigist on saanud rahvusvahelise arenguabi ning kahe- ja mitmepoolse koostöö proovikivi" ning et rahvusvaheline üldsus peab paremini koordineerima oma jõupingutusi tõhusa ja jätkusuutliku tsiviilabi andmiseks.
Komisjoniliikmed märgivad ka, et sõjaliste ja humanitaarmeetmete vahel peaks olema selge eraldusjoon.
Parlamendi ja nõukogu esindajad jõudsid teise lugemise käigus kokkuleppele lennunduse saastekvootide süsteemi kaasamise osas.
Kokkuleppe kohaselt kaasatakse lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi 2012. aastal.
Lisaks suurendatakse enampakkumisel eraldatavat kvootide määra ning piiratakse saastekvoote veelgi enam.
Nüüd peab kokkuleppe heaks kiitma ka täiskogu.
Päevakorras on gaasituru liberaliseerimise ühendatud arutelu.
Tööstuskomisjon toetab Euroopa Komisjoni hiljutist gaasituru liberaliseerimise kompromissettepanekut ehk sõltumatu ülekandehalduri mudelit, mis peaks rahuldama ka neid riike, kes on vastu omandisuhete täielikule eraldamisele.
Ükskõik millises vormis, sealhulgas internetis, avalikustatud ja otseselt tarbijatele suunatud piletihindade puhul peab olema ära näidatud lennupileti lõplik hind , mis peab sisaldama kõiki makse, lõive ja muid tasusid, öeldakse transpordikomisjoni ja nõukogu poolt kokku lepitud tekstis.
Kui ka täiskogu kiidab kokkuleppe heaks, siis jõustub määrus juba sel aastal.
Transpordikomisjoni nimel esitatakse komisjonile suuline küsimus laste lisarihmade kasutamise kohta lennukites .
Transpordikomisjoni saadikud leiavad, et lisarihmade kasutamine on ohtlik ning nad soovivad teada, mida kavatseb komisjon teha, et suurendada väikelaste ohutust lennukite pardal.
Kolmapäev, 09. juuli:
Arutusele tuleb majandus- ja rahanduskomisjoni raport, milles tunnustatakse Euroopa Keskpanga "suurepärast tööd rahaturgudel valitseva segaduse ohjamisel".
Keskpanka kutsutakse lisaks üles jälgima euro vahetuskursi muutuseid ning vajadusel võtma meetmeid.
Samuti palutakse keskpangal suhtuda intressimäärade tõstmisse ettevaatlikkusega.
Kolmapäeval teevad komisjoni ja nõukogu esindajad avalduse olukorra kohta Hiinas peale maavärinat ja enne olümpiamänge .
Saadikud võtavad vastu ka samateemalise resolutsiooni.
Väliskomisjonis vastu võetud raportis kinnitatakse kindlat toetust kõigile kandidaatriikidele ja selge liidu liikmeks saamise väljavaatega riikidele, kuid märgitakse samas, et laienemise protsess saab olla edukas vaid siis, kui ELi elanikkond seda toetab.
Lisaks märgivad komisjoniliikmed, et Euroopa naabruspoliitika ja laienemisstrateegia vahelise lõhe ületamiseks on vaja sisukamaid poliitikaid.
Nõukogule ja komisjonile esitatavates suulistes küsimustes märgitakse, et ÜRO eriraportööri aruande kohaselt hoitakse Palestiina kinnipeetavaid Iisraeli vanglates kinni üksnes haldusotsuse alusel ning neid koheldakse alandavalt.
Lisaks vahistatakse ja vangistatakse ka lapsi, mis on vastuolus ÜRO lapse õiguste konventsiooniga.
Saadikud soovivad seetõttu teada, kas nõukogu ja komisjon on rikkumistest teadlikud ning mida nad kavatsevad teha, et tagada rahvusvahelise õiguse austamine Iisraeli poolt.
Saadikud arutavad lisaks olukorda Zimbabwes ning komisjon ja nõukogu teevad omapoolse avalduse.
Parlament võtab vastu ka samateemalise resolutsiooni.
Neljapäev, 10. juuli:
Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy tutvustab 1. juulil alanud eesistumise tegevuskava .
Prantsusmaa eesistumise ajal keskendutakse järgmistele teemadele: kuidas teha Euroopast jätkusuutliku sotsiaalse, ökoloogilise ja majandusliku arengu mudel; kuidas muuta Euroopa tähelepanelikumaks oma kodanike õiguste, julgeoleku ja püüdluste osas; Euroopa rolli suurendamine rahvusvahelisel tasandil.
20080624BRI32584
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Energeetika
Gaasituru liberaliseerimine - tööstuskomisjon toetab Euroopa Komisjoni kompromissi
2008-07-03 - 10:09
Tööstuskomisjon toetab Euroopa Komisjoni hiljutist gaasituru liberaliseerimise kompromissettepanekut ehk sõltumatu ülekandehalduri mudelit, mis peaks rahuldama ka neid riike, kes on vastu omandisuhete täielikule eraldamisele.
Euroopa Komisjon tahtis esialgu anda liikmesriikidele kaks võimalust: täielik omandisuhete eraldamine (gaasi tarnijad oleks täielikult eraldatud gaasi ülekandevõrkudest) või "sõltumatu süsteemihalduri mudel" (äriühingul on lubatud gaasivõrku omada, kuid käitamise eest vastutab täiesti eraldiseisev ettevõte).
Kaheksa liikmesriiki esitasid seejärel alternatiivi, mille kohaselt liikmesriigid võiksid valida "õigusliku eraldamise", st ülekandeõigused jääksid ettevõtetele, ent huvid oleks faktiliselt eristatud.
Euroopa Komisjon tuli seepeale välja omapoolse kolmanda võimalusega, nn "sõltumatu ülekandehalduri mudeliga".
Viimast toetas ka tööstuskomisjon Romano Maria LA RUSSA (UEN, IT) raportis.
Sõltumatu ülekandehalduri mudel
Sõltumatu ülekandehalduri mudeli korral on äriühingul lubatud gaasi ülekandevõrku omada, kuid käitamise eest vastutaks sõltumatu ülekandehaldur.
Ülekandehalduri sõltumatus tagataks erinevate mehhanismidega, sh järelevalve ameti ning vastavusprogrammi abil.
Samas võiksid liikmesriigid tööstuskomisjoni saadikute arvates otsustada ka täieliku omandisuhete eraldamise kasuks.
Hiljemalt viis aastat pärast direktiiv jõustumist peaks energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet andma teada, kas ette nähtud mehhanismid ka tegelikult tagavad ülekandehaldurite sõltumatuse.
Saadikud toetasid Euroopa Komisoni ettepanekut, mille kohaselt ei tohi põhivõrke ega põhivõrguettevõtjaid kontrollida kolmanda riigi isik või isikud, v.a. juhul, kui on olemas rahvusvaheline kokkulepe ühenduse ja kolmanda riigi vahel.
Tarbijakaitse
Komisjoniliikmed tugevdasid ettepaneku tarbijakaitset puudutavaid külgi.
Nii oleks tarbijatel muu hulgas õigus tasuta taganeda lepingust gaasienergia tarnijaga, saada kompensatsiooni kui teenuse kvaliteet ei ole kokkulepitud tasemel (nt kui arved esitatakse ebatäpselt ja hilinemisega), leida infot oma õiguste kohta arvete pealt ja gaasiettevõtte veebilehelt, saada infot vaidluste korral kasutatava menetluse kohta ning vähemalt kord kvartalis saada tasuta teavet tegelikust gaasitarbimisest ja kuludest.
Samuti tuleb hiljemalt kümme aastat pärast direktiiv jõustumist võimaldada tarbijale aruka arvesti kasutamist.
Nagu ka elektrituru puhul, püüdis tööstuskomisjon tagada tundlike rühmade kaitse.
Seetõttu öeldakse tekstis, et liikmesriigid peavad tagama, et energiapuuduse all kannatavate majapidamiste (kui ei saa võimaldada kodu kütmist vastuvõetaval tasemel, mille aluseks on Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud tasemed) arv väheneb ning et vähendatakse madala sissetulekuga kodumajapidamiste energiakulusid.
Samuti tuleks võtta kasutusele hinnakujunduse mudelid, mille puhul hind suurema tarbimise korral tõuseb.
Olukord Eestis
Vastavalt kokkuleppele võidakse teha erand väikestele või isoleeritud süsteemidele.
Erand tehakse ka Eestile ning see kehtib nii kaua, kuni kas Eesti, Läti või Soome pole loonud otseühendust mõne muu liikmesriigi kui Eesti, Läti, Leedu või Soome süsteemiga.
Maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimused
Atanas Atanasov PAPARIZOV (PSE, BG)
Dokument: A6-0253/2008
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Aruelu: 08.07.2008
Maagaasi siseturg
Romano Maria LA RUSSA (UEN, IT)
Dokument: A6-0257/2008
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Aruelu: 08.07.2008
Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava
Jerzy BUZEK (EPP-ED, PL)
Dokument: A6-0255/2008
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Aruelu: 08.07.2008 Atanas Paparizovi raport Romano Maria La Russa raport Jerzy Buzeki raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0253 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0257 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0255 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Prantsusmaa eesistumise kava esitlemine
2008-07-03 - 10:09
Neljapäeval tutvustab Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy 1. juulil alanud eesistumise tegevuskava.
Prantsusmaa eesistumise ajal keskendutakse järgmistele teemadele: kuidas teha Euroopast jätkusuutliku sotsiaalse, ökoloogilise ja majandusliku arengu mudel; kuidas muuta Euroopa tähelepanelikumaks oma kodanike õiguste, julgeoleku ja püüdluste osas; Euroopa rolli suurendamine rahvusvahelisel tasandil.
Prantsusmaa moodustab eesistumise kolmiku koos Tšehhi Vabariigi ning Rootsiga, kelle eesistumisperioodid algavad vastavalt 1. jaanuaril 2009 ja 1. juulil 2009.
Aruelu: 10.07.2008 Prantsusmaa eesistumise kava (inglise keeles)
ET
1
LINK
http://www.ue2008.fr/webdav/site/PFUE/shared/ProgrammePFUE/Programme_EN.pdf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Lennundus tahetakse kaasata saastekvootide süsteemi 2012. aastaks
2008-07-03 - 10:09
Parlamendi ja nõukogu esindajad jõudsid teise lugemise käigus kokkuleppele lennunduse saastekvootide süsteemi kaasamise osas.
Kokkuleppe kohaselt kaasatakse lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi 2012. aastal.
Lisaks suurendatakse enampakkumisel eraldatavat kvootide määra ning piiratakse saastekvoote veelgi enam.
Nüüd peab kokkuleppe heaks kiitma ka täiskogu.
Kasvuhoonegaasid tekitavad keskkonnale suurt kahju ning seetõttu püütakse neid heitmeid vähendada.
Üks abinõudest on ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, mis aga seni ei hõlma lennundust.
Samas on kasvuhoonegaaside heitkogused lennundussektoris tohutult kasvanud, mistõttu Euroopa Komisjon tegi ettepaneku kaasata lennundus kõnealusesse süsteemi.
Parlament käsitleb seda teemat Peter LIESE (EPP-ED, DE) raportis.
Lennundus tuleb saastekvootide süsteemi kaasata 2012. aastaks
Kokkuleppe kohaselt kaasatakse lennundus saastekvootide süsteemi 2012. aastal.
Esialgu nõudis parlament, et seda tehtaks juba 2011. aastast, ent nõukogu sellega ei nõustunud.
Süsteemi on kaasatud kõik Euroopas maanduvad ja Euroopast õhku tõusvad lennud.
Erand tehakse väikestele lennufirmadele, mille saastekogused on väikesed.
Lisaks tehakse erand nt teadusuuringutega seotud lendudele.
Saastekvoodid - 97% aastate 2004-2006 keskmisest
Saadikud soovisid, et lennuettevõtetele eraldatavate lennunduse saastekvootide koguhulk moodustaks 90% varasemate lennunduse heitkoguste summast (2004-2006 aastate keskmisest), samas kui nõukogu tahtis jätta piiriks 100% varasemast kogusest (see oli ka Euroopa Komisjoni ettepanek).
Kokkuleppe kohaselt tuleb saastekvoote esimesel perioodil (2012) vähendada 3% võrra ning teisel perioodil 5% võrra.
Lisaks võib koguseid saastekvootidega eraldamise süsteemi läbivaatamisel veelgi vähendada.
Rohkem saastekvoote enampakkumisel
Saastekvootidega eraldamise süsteemiga nähakse ette kindel saastelubade arv.
Seejuures antaks teatud arv saastelube lennuettevõtetele tasuta, vastavalt riiklikele eralduskavadele.
Ülejäänud saasteload eraldatakse enampakkumisel.
Kui keskkonnakomisjon soovis, et 2011. aastal eraldataks enampakkumisel 25% saastekvootidest ja nõukogu leidis, et enampakkumisele peaks minema vaid 10% saastekvootidest, siis kokkuleppe kohaselt eraldatakse enampakkumisel 15% saastekvootidest.
Saastelubade enampakkumisel eraldamine võimaldab vähendada kasvuhoonegaaside emissioone kulutõhusalt ning võimaldab uutel tulijatel sektorisse siseneda.
Õhusõiduki käitajad võivad seejuures osta saastekvoote ülejäänud kuuelt sektorilt, mis on juba ühenduse süsteemi hõlmatud.
Enampakkumise tulusid tuleb kokkuleppe kohaselt kasutada kliimamuutuste mõjudega kohanemiseks, puhta lennutranspordiga seotud teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks, keskkonnasõbralike transpordiliikide rahastamiseks ning metsade mahavõtmise vastu võitlemiseks arengumaades.
Lisaks peab EL proovima saavutada kokkulepet üleilmsete meetmete osas, mille eesmärgiks on vähendada lennundusest pärinevaid kasvuhoonegaase.
Alustada võib seejuures kahepoolsetest kokkulepetest, nt Ameerika Ühendriikidega.
Peter LIESE (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0220/2008
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Aruelu: 08.07.2008 Peter Liese raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0220 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Laienemine
Tulevasteks laienemisteks on vaja avalikkuse toetust
2008-07-03 - 10:09
Väliskomisjonis vastu võetud raportis kinnitatakse kindlat toetust kõigile kandidaatriikidele ja selge liidu liikmeks saamise väljavaatega riikidele, kuid märgitakse samas, et laienemise protsess saab olla edukas vaid siis, kui ELi elanikkond seda toetab.
Lisaks märgivad komisjoniliikmed, et Euroopa naabruspoliitika ja laienemisstrateegia vahelise lõhe ületamiseks on vaja sisukamaid poliitikaid.
Elmar BROK i (EPP-ED, DE) omaalgatuslikus raportis öeldakse, et "varasemad laienemised on üldiselt olnud väga edukad ning toonud kasu nii ELi vanadele kui ka uutele liikmesriikidele".
Samal ajal märgivad saadikud, et "igale laienemisele peab järgnema piisav konsolideerumise ja poliitilise koondumise aeg", et vastata Euroopa kodanike ootustele ja tagada liidu kui poliitilise projekti elujõulisus.
Komisjoniliikmed leiavad, et laienemise ja seega ka ELi poliitilise integratsiooni protsess saab olla edukas vaid juhul, kui iga kandidaatriigi ELi liikmeks saamisele on selge ja pikaajaline avalikkuse toetus.
Seetõttu on saadikud seisukohal, et edasise laienemisega peab kaasnema kooskõlastatud teabevahetuspoliitika ning nad tuletavad liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele meelde, et nende kohus on üldsust piisavalt teavitada varasemate laienemiste positiivsetest saavutustest, käimasolevate läbirääkimiste hetkeseisust ja uute liikmesriikide liidu liikmeks saamisega seotud küsimustest.
Liidu vastuvõtuvõime
Raportis rõhutatakse, et liit peab pingutama uute liikmete vastuvõtmise võime suurendamiseks ja et nimetatud võimega tuleb täiel määral arvestada.
Saadikud tuletavad sellega seoses meelde vajadust viia läbi vajalikud sisereformid, mille eesmärk on muuhulgas tõhususe suurendamine, sotsiaalne ühtekuuluvus ja demokraatliku vastutuse tugevdamine, ehkki Lissaboni lepingut otsesõnu ei mainita.
Saadikud on ka "veendunud, et iga uus liikmesriik peaks püüdma enne liiduga ühinemist lahendada oma tähtsamad siseprobleemid, eelkõige tema territooriumi ja põhiseadusliku korraga seotud küsimused".
Komisjoniliikmed leiavad, et "võime võtta vastu uusi liikmeid seondub liidu suutlikkusega määrata teataval ajahetkel kindlaks ning seejärel saavutada oma poliitilised eesmärgid".
Vastuvõtuvõime kontseptsioon koosneb saadikute sõnul neljast osast:
läbirääkijariigid peaksid mitte kahjustama, vaid tugevdama liidu võimet säilitada oma poliitiliste eesmärkide täitmise suunas liikumise tempot;
liidu institutsiooniline raamistik peaks suutma pakkuda tõhusat ja tulemuslikku valitsemist;
liidu rahalised vahendid peaksid olema piisavad, et vastata sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse ning liidu ühiste poliitikavaldkondade väljakutsetele;
peaks olema kehtestatud kõikehõlmav teabevahetusstrateegia üldsuse teavitamiseks laienemise tagajärgedest.
Euroopa naabruspoliitika
Raportis kinnitatakse, et "Euroopa naabruspoliitikas osalemine ei asenda ei põhimõtteliselt ega praktiliselt liidu liikme staatust ega tähenda etappi, mis peab viima liikmeks saamiseni".
Saadikud on samas seisukohal, et liidu laienemisstrateegia ja naabruspoliitika vaheline kontseptuaalne, juriidiline ja poliitiline lõhe tuleb ületada.
Seetõttu peaks liit looma ühisel poliitikal rajaneva ala, mis hõlmab eelkõige õigusriiki, demokraatiat ja inimõigusi, välis- ja julgeolekupoliitika alast koostööd, majandus- ja rahandusküsimusi, kaubandust, energeetikat, transporti, keskkonna- ja justiitsküsimusi, julgeolekut, rännet, viisavabadust ja haridust.
Ka tuleks toetada Poola ja Rootsi algatust, Barcelona protsessi taaskäivitamist ning põhjalikuma ELi Musta mere piirkonna strateegia välja töötamist.
Elmar BROK (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0266/2008
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Aruelu: 09.07.2008 Elmar Broki raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0266 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Majandus- ja rahaliit
Euroopa Keskpanka kiidetakse suurepärase töö eest
2008-07-03 - 10:09
Majandus- ja rahanduskomisjon tunnustab Euroopa Keskpanga "suurepärast tööd rahaturgudel valitseva segaduse ohjamisel".
Keskpanka kutsutakse lisaks üles jälgima euro vahetuskursi muutuseid ning vajadusel võtma meetmeid.
Samuti palutakse keskpangal suhtuda intressimäärade tõstmisse ettevaatlikkusega.
Olle SCHMIDT i (ALDE, SE) raport käsitleb Euroopa Keskpanga (EKP) 2007. aasta raportit.
Saadikud rõhutavad suuremat koostöövajadust keskpankade ja järelevalveasutuste vahel ja paluvad EKP-l jätkata integratsiooni ja suhtlemise täiustamise taganttõukamist ELi sisesel tasandil ning samuti suhetes teiste keskpankade ja asjaomaste asutustega.
Samuti rõhutatakse vajadust kehtestada ELi finantsjärelevalve raamistik, kusjuures ka EKP tuleks tihedalt järelevalvesse kaasata.
Tunnistades, et EKP hoiatas majandusriskide alahindamise eest, paluvad saadikud, et EKP teeks ettepanekuid, kuidas selliste tulevikku suunatud hoiatuste ja turu reaktsioonide korrelatsiooni parandada ja milliseid volitusi ta vajab euroala makrousaldatavuse järelevalve parandamiseks.
Majanduslik ja rahanduslik areng
Saadikud märgivad, et asutamislepingus tehakse EKP-le ülesandeks tagada ühelt poolt hinnastabiilsus ja teiselt poolt toetada üldist majanduspoliitikat ning et neid kahte eesmärki ei saa käsitada lihtsalt teineteist asendavana.
Komisjoniliikmed leiavad, et kõige sobivam viis hinnastabiilsuse mõõtmiseks on M3 põhine kahe samba süsteem.
Lisaks tuuakse välja euroala-siseste asümmeetriliste majandusarengutega seotud ohud ning EKP-d kutsutakse üles pöörama sellele olukorrale erilist tähelepanu ja tegelema kõnealuste ohtudega varases staadiumis, samuti teavitama nendest liikmesriike.
Raportis märgitakse ka, et stabiilsuse ja kasvu pakti kriteeriumide täitmine kaitseb kõige paremini vastavate väljakutsete eest.
Intressimäärad ja valuutakurss
Saadikud leiavad, et oodatava majanduskasvu viimast korrigeerimist arvestades tuleks intressimäärade tõstmisse suhtuda ettevaatlikkusega, et mitte ohustada majanduskasvu.
Samuti juhitakse tähelepanu asjaolule, et majanduse elavnemise toetamiseks peavad liikmesriigid teostama vajalikud struktuurireformid ja investeeringud.
Raportis tuuakse välja euro väärtuse kasv eelkõige USA dollari suhtes ja palutakse EKP-l kõnealust arengut jälgida ning võtta vajadusel meetmeid.
Samuti kutsutakse eurorühma, komisjoni ning EKP-d üles tõhusamalt kooskõlastama oma tegevust vahetuskursipoliitika valdkonnas.
Parlamendi ja avalikkusega suhtlemine
Komisjoniliikmed paluvad EKP-l esitada Euroopa Parlamendile ja avalikkusele igal aastal ülevaade meetmetest, mis on võetud tulemuste tõhustamiseks kooskõlas parlamendi resolutsiooniga.
Lisaks väljendavad nad pettumust EKP nõrga reaktsiooni üle parlamendi eelmise aasta resolutsiooni osas.
Saadikud leiavad, et EKP ex-post aruandekohustus on finantsturgude usalduse ja järelikult ka stabiilsuse seisukohast esmajärgulise tähtsusega.
Lisaks öeldakse raportis, et "arvestades EKP tulevast institutsiooni staatust Lissaboni lepingu kohaselt, tuleks suurendada Euroopa Parlamendi rolli juhatuse liikmete nimetamisel".
Otsustusprotsessi läbipaistvus ja EKP nõukogu struktuur
Saadikud tunnistavad EKP nõukogu istungite protokollide üldsusele kättesaadavaks tegemisega seotud raskusi.
EKP-d kutsutakse siiski üles tooma nõukogu otsuste vastuvõtmisele järgnevates avalduste selgelt esile, kas arutelude käigus jõuti kergesti konsensuseni või jäid püsima eriarvamused.
EKP-d kutsutakse üles avaldama mõtteid oma nõukogu struktuuri reformimise kohta, sest koos euroala riikide arvu suurenemisega muutuvad reformid üha vajalikumaks.
Saadikud on ka seisukohal, et juhatuse liikmed tuleb nimetada rahandus- või pangandusvaldkonnas tunnustatud maine ja erialase kogemusega isikute seast ning et nende rahvus peaks olema ebaoluline.
Lisaks leiavad nad, et demokraatlik vastutus ja läbipaistvus paraneksid, kui nõukogu hindaks mitut võimalikku kandidaati ja kui parlament kinnitaks nõukogu esitatud kandidaadi hääletamise teel.
Ühtne esindamine rahvusvahelisel tasandil
Komisjoniliikmed juhivad tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu esindatus rahvusvahelistel foorumitel seoses majandus- ja rahandusküsimustega ei kajasta piisavalt euroala majanduslikku kaalu ning nad paluvad seetõttu võtta konkreetseid meetmeid euroala ühtseks esindamiseks rahvusvahelistes rahandusasutustes, näiteks IMFis.
Olle SCHMIDT(ALDE, SE)
Dokument: A6-0241/2008
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Aruelu: 09.07.2008 Olle Schmidti raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0241 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Petitsioonid
Nord Streamiga seotud keskkonnaohte tuleks paremini uurida
2008-07-03 - 10:09
Möödunud aastal esitati Euroopa Parlamendile ligi 30 000 allkirjaga petitsioonid, milles avaldati muret Venemaalt Saksamaale suunduva Nord Streami gaasijuhtme pärast.
Petitsioonikomisjon uuris teemat ja ütleb vastu võetud raportis, et projekti keskkonnamõju tuleks põhjalikult uurida ning samuti tuleks kaaluda juhtme ehitamist maismaal.
Saadikud on vastu sellele, et investeeringuid jätkataks kavandatud ulatuses, ilma et kõigepealt oleks saadud nõusolek kõikidelt rannikuriikidelt.
Marcin LIBICKI (UEN, PL) raportis märgitakse, et Nord Streami projekt on Euroopa-tähtsusega projekt, mis aitaks täita Euroopa Liidu energiavajadust tulevikus.
Samas paluvad komisjoniliikmed nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel "kasutada kõiki nende käsutuses olevaid õiguslikke vahendeid, et takistada Põhja-Euroopa gaasijuhtme ehitamist investori kavandatud mahus, kui peaks ilmnema, et Läänemere piirkonnas on keskkonnakatastroofi oht".
Läänemerre uputatud relvad võivad ohustada keskkonda ning inimtervist
Komisjoniliikmed hoiatavad, et kavandatav gaasijuhe oleks maailma pikim ning samas ka kõige madalamas vees paiknev kahetoruline merealune gaasijuhe, mis muudab selle eriti kergesti kahjustatavaks.
Ka leitakse raportis, et kümneid kuid kestvad tööd 2400 km2 suurusel alal, milleks vajatakse hulgaliselt laevu ja muud varustust, ohustavad tõsiselt selle piirkonna bioloogilist mitmekesisust ning elupaiku.
Saadikud leiavad ka, et Nord Stream AG peaks olema kohustatud maksma kahjutasu kui keskkonda mistahes moel kahjustatakse.
Komisjoniliikmed märgivad raportis, et oluliseks keskkonnaohuks on pärast Teist maailmasõda Läänemerre uputatud ligikaudu 80 000 tonni sõjamoona, milles leidub selliseid mürgiseid aineid nagu sinepigaas, väävelipriit, lämmastikipriit, lewisiit, Clark I, Clark II ja adamsiit, mis võivad ohustada nii Läänemere merekeskkonda kui ka inimeste elu ja tervist.
Kõigele lisaks on sõjamoonakonteinerid kriitilises seisundis, olles arvestuste kohaselt 80% ulatuses korrodeerunud, ning nende täpset asukohta pole alati võimalik kindlaks määrata, öeldakse raportis.
Sõltumatu keskkonnamõju hindamine
Petitsioonikomisjon leiab, et vaja on sõltumatu organi poolt läbi viidavat keskkonnahindamist, kusjuures see organ tuleb ametisse nimetada kõikide rannikuriikide heakskiidul.
Nord Stream AG poolt tellitud hindamine on veel pooleli ning hindamise tulemused esitatakse heaks kiitmiseks Venemaale, Soomele, Rootsile, Taanile ja Saksamaale, kui "päritolupooltele" Espoo keskkonnamõju hindamise konventsiooni mõttes.
Komisjoniliikmed soovivad aga, et uuringute tulemused ja kõik projekti teostamiskoha ökoloogilist olukorda puudutavad uuringuandmed tehtaks kättesaadavaks mitte ainult nimetatud riikidele, vaid ka Helsingi komisjonile ja kõigile huvitatud pooltele.
Alternatiivide analüüs
Komisjoniliikmed rõhutavad, et Espoo konventsiooni kohaselt peab igale sellisele projektile eelnema alternatiivide analüüs ning käesoleval juhul tähendaks see gaasijuhtme maismaatrasside analüüsi.
Arvestades tõsiseid keskkonnaohte tuleks analüüsida alternatiivseid gaasitrasse, mis ei häiri merekeskkonda.
Saadikud juhivad tähelepanu sellele, et "sellised trassid saab tuua Venemaa piirile mööda maismaad, eranditult läbi Euroopa Liidu liikmesriikide".
Euroopa Liit peaks etendama suuremat rolli
Saadikud avaldavad kahetsust ELi marginaalse rolli üle selles projektis ning nad leiavad, et ELi suurem kaasatus võiks vähendada ebakindlust, mida mitmed liikmesriigid projekti suhtes tunnevad.
Saadikud väljendavad samuti oma vastuseisu sellele, et investeeringuid jätkataks kavandatud ulatuses, ilma et kõigepealt oleks saadud nõusolek kõikidelt rannikuriikidelt.
Komisjoniliikmed leiavad lisaks, et sedalaadi projektide keskkonna- ja geopoliitiliste mõjude aspektidega tegelemiseks peaks komisjon looma uue ametikoha ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi alluvuses.
Marcin LIBICKI (UEN, PL)
Dokument: A6-0225/2008
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Aruelu: 08.07.2008 Marcin Libicki raport Avalik seminar Nord Streami teemal
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0225 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080128IPR19788 ET NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Toiduohutus
Ühendatud arutelu - Toidu lisaained
2008-07-03 - 10:09
Täiskogul tuleb arutusele neli keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis vastuvõetud raportit, mis puudutavad toidu lisaaineid, toiduensüüme ning toidu lõhna- ja maitseaineid, ning nende ainete kasutamise autoriseerimismenetlust.
Parlamendi ja nõukogu esindajad on saavutanud paketi osas mitteametliku kokkuleppe, mille nüüd peab heaks kiitma ka täiskogu.
Uus menetlus peaks lihtsustama toiduainete vaba liikumist liidus ning tagama tarbijate parema kaitse.
Toiduainetele lisatakse mitmesuguseid lisaaineid, nt värv- ja lõhnaaineid, antioksüdante, ensüüme jms, enamasti selleks, et parandada toidu kvaliteeti.
Lisaainete kasutamist reguleerib hetkel kümmekond määrust ja direktiivi, millest mõned vajavad aga ajakohastamist.
Toiduohutuse komisjonis vastu võetud raportitega püütaksegi parandada kontrolli lisaainete kasutamise üle.
Arutusele tulevast neljast raportist esimene on horisontaalne raport, mis käsitleb toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtset menetlust.
Ülejäänud kolm käsitlevad vastavalt toidu lisaaineid, toidu ensüüme ja toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid - lubatud ainete nimekirju, kasutustingimusi ja märgistamiseeskirju.
Lõhna- ja maitseainete puhul kehtestatakse soovimatutele ainetele ka maksimaalsed piirmäärad.
Heaks kiidetud ainete nimekirja haldab Euroopa Komisjon ning Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) viib läbi riski hindamised.
Lubade andmise ühtne menetlus parandab tarbijakaitset
Åsa WESTLUND i (PSE, SE) raport käsitleb "lubade andmise ühtset menetlust", mis peab soodustama tarbijakaitse ja rahvatervise paranemist ning toiduainete vaba liikumist ühenduses.
Ühenduse luba antakse läbipaistva ja tsentraliseeritud menetluse alusel ning tuginedes EFSA teaduslikule arvamusele; lisaks tuleb täita valdkondlikke toidualaseid õigusakte.
Nimekirju ajakohastatakse komiteemenetluse raames vastava määruse vastu võtmisega.
Kompromissi kohaselt peab EFSA esitama oma arvamuse üheksa kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist ning Euroopa Komisjonil on seejärel veel üheksa kuud aega määruse eelnõu esitamiseks, et lisada uus aine vastavasse ühenduse nimekirja.
Lisaained peavad olema ohutud ning tooma tarbijatele kasu
Åsa WESTLUND i (PSE, SE) teine raport käsitleb toidu lisaaineid, magusaineid, värvaineid, säilitusaineid ja antioksüdante.
Määruse eelnõu kohaselt tohib lisaaineid heaks kiita ja kasutada vaid juhul, kui nad on kasutamisel ohutud, nende kasutamiseks peab olema tehnoloogiline vajadus, need ei tohi tarbijat eksitada ja nende kasutamine peab tarbijale kasu tooma.
Lisaained keelustatakse töötlemata toidus ning magusaineid ja värvaineid ei tohi kasutada imikute- ja väikelaste toidus, v.a eraldi sätestatud juhtudel.
Liikmesriigid, kes on keelustanud teatavate lisaainete kasutamise teatud toiduainetes, mida käsitatakse traditsioonilistena ja toodetakse nende territooriumil, võivad neid keelde edasi kohaldada.
Pärast parlamendi esimest lugemist läbi viidud uuringud on näidanud, et asovärvid võivad olla ohtlikud laste tervisele ning saadikutel õnnestus sisse viia uus säte, mille kohaselt tuleb teatud asovärve (E 102, E104, E 110, E 122, E 124 ja E 129) sisaldavad toiduained märgistada lisaks vastavale E-ainele ka märkega "võib negatiivselt mõjutada laste aktiivsust ja tähelepanuvõimet".
Nanotehnoloogiaga tuleb arvestada
Esimese lugemise ajal tahtis parlament sätestada eraldi piirväärtused nanotehnoloogiatele, ent sellega nõukogu ei nõustunud.
Kompromissteksti kohaselt tuleb aga taotleda uut luba juhul, kui toidu lisaaine tootmismeetodid on muutunud, nt kui osakeste suurust on nanotehnoloogia abil muudetud.
Kuidas süsteem toimib?
Lisaks sellele, et kasutusload tuleb anda uutele lisaainetele, toiduensüümidele ning toidu lõhna- ja maitseainetele, tulevad järk-järgult uuesti hindamisele ka juba kasutusel olevad lisaained (hetkel registreeritud umbes 300) ning lõhna- ja maitseaineid (hetkel registreeritud umbes 2600).
Juba kasutusel olevaid ained võib esialgu edasi kasutada, kuid kui nimekirja ajakohastamisega jõutakse lõpule, siis võib kasutada ainult heakskiidu saanud lisaaineid.
"Looduslik" lõhna- ja maitseaine - vähemalt 95% looduslikust materjalist
Toidutööstuses kasutatakse looduslikke ja tehislikke lõhna- ja maitseaineid ohtralt - hetkel on registreeritud umbes 2600 sellist ainet.
Parlament käsitleb lõhna- ja maitseaineid puudutavat ettepanekut Mojca DRČAR MURKO (ALDE, SI) raportis.
Uues seadusandluses karmistatakse tingimusi, mille alusel võib lõhna- või maitseainet nimetada "looduslikuks".
Vastavalt parlamendi nõudmisele võib mõistet "looduslik" kasutada viitega toidule, toidurühmale või taimsele või loomsele lõhna- ja maitseaine lähteainele vaid siis, kui vähemalt 95% lõhna- ja maitsekomponendist on saadud looduslikust lähtematerjalist (Euroopa Komisjoni ettepanek oli 90%).
Kompromissi kohaselt lisatakse teksti selgitus, mille kohaselt tuleb võimaluse korral tähelepanu pöörata lõhna- ja maitseainete mõjule haavatavatele rühmadele ning mis ütleb, et need ained ei tohi tarbijaid eksitada.
Soovimatute ainete maksimaalsed piirmäärad - erand teatud ürtidele ja vürtsidele
Uus seadusandlus kehtestab ka maksimaalsed piirmäärad soovimatutele ainetele, mis võivad esineda lõhna- ja maitsepreparaatides, sest nad esinevad looduslikult taimedes, mida kasutatakse traditsiooniliselt toiduna või toidu koostisosadena.
Piirmäärade kehtestamisel arvestatakse nii vajadust kaitsta inimeste tervist, kui ka nende ainete vältimatut esinemist traditsioonilistes toitudes.
Teatud ainete puhul maksimaalsed piirmäärad ei kehti, kui ainukesed lisatud lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad on värsked, kuivatatud või külmutatud ürdid ja vürtsid.
See erand ei hõlma mitte ainult restoranides valmistatud toitu (nõukogu ettepanek), vaid parlamendi soovil ka tööstuslikult valmistatud toitu.
Ensüümid
Toiduensüüme on kasutatud aastasadu nt kääritusprotsessides ja neil on toiduvalmistamisel oluline roll.
Töötlemise abiainetena kasutatavaid ensüüme hetkel ühenduse tasandil ei reguleerita ning liikmesriikide seadusandlus toiduensüümide osas erineb suuresti.
Uus seadusandlus panebki paika ELi reeglid toidus kasutatavate ensüümide hindamise, heakskiitmise ja kontrollimise valdkonnas.
Parlament käsitleb ensüüme Avril DOYLE (EPP-ED, IE) raportis.
Nagu lõhna- ja maitseaineid, võib ka ensüüme kasutada ainult siis, kui nad ei eksita tarbijat.
Kompromissis täpsustatakse, et tarbija eksitamise alla kuulub näiteks vale mulje jätmine toidu värskuse, kvaliteedi, toiteväärtuse või looduslikkuse osas.
Toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus
Åsa WESTLUND (PSE, SE)
Dokument: A6-0179/2008
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Aruelu: 07.07.2008
Toidu lisaained
Åsa WESTLUND (PSE, SE)
Dokument: A6-0180/2008
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Aruelu: 07.07.2008
Lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad
Mojca DRČAR MURKO (ALDE, SI)
Dokument: A6-0177/2008
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Aruelu: 07.07.2008
Toiduensüümid
Avril DOYLE (EPP-ED, IE)
Dokument: A6-0176/2008
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Aruelu: 07.07.2008 Åsa Westlundi raport Åsa Westlundi raport Mojca Drčar Murko raport Avril Doyle raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0179 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0180 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0177 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0176 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Transport
Lennuettevõtjad peavad ära näitama pileti lõpliku hinna
2008-07-03 - 10:09
Ükskõik millises vormis, sealhulgas internetis, avalikustatud ja otseselt tarbijatele suunatud piletihindade puhul peab olema ära näidatud pileti lõplik hind, mis peab sisaldama kõiki makse, lõive ja muid tasusid, öeldakse transpordikomisjoni ja nõukogu poolt kokku lepitud tekstis.
Kui ka täiskogu kiidab kokkuleppe heaks, siis jõustub määrus juba sel aastal.
Arūnas DEGUTIS e (ALDE, LT) raport käsitleb Euroopa Komisjoni ettepanekut 1992. aasta lennunduse siseturu kolmanda liberaliseerimispaketi läbivaatamise kohta.
Läbivaatamise eesmärgiks on suurendada turutõhusust, parandada lennuohutust ja tugevdada tarbijakaitset.
Määrus puudutab muuhulgas lennutegevuslubade andmist, lennukite rentimist, lennuliikluse jaotust, avaliku teeninduse kohustust ja hindade läbipaistvust.
Transpordikomisjonis vastu võetud raportis soovitatakse nõukogu ühisseisukoht muudatusteta vastu võtta, sest nõukogu arvestas parlamendi esimese lugemise muudatusettepanekutega.
Parlamendi jaoks oli siis olulisimaks küsimuseks reisijatele antava teabe läbipaistvus ning saadikud rõhutasid, et lennureisijaid tuleb kohelda kui teisi tarbijaid ning neile tuleb anda täielikku teavet pileti lõpliku hinna kohta.
Pileti lõplik maksumus
Tarbijatel peaks olema võimalik tõhusalt võrrelda erinevate lennuettevõtjate lennuteenuste hindu.
Seepärast peaksid ühenduses algavate lennuteenuste eest tarbija poolt lõplikud makstavad hinnad olema igal ajahetkel avalikustatud ning sisaldama kõiki avaldamise hetkel teada olevaid makse, tasusid ja lõive, öeldakse määruse eelnõus.
Ära peavad olema toodud vähemalt järgmised tasud: lennuhind, maksud, lennujaamatasud ja muud tasud ning lõivud, nt kütuse või julgestusega seotud lisatasud.
Valikulistest hinnalisadest tuleb reisijat teavitada selgel, läbipaistval ja ühemõttelisel viisil iga broneerimisprotsessi algul, nende aktsepteerimine reisija poolt peab toimuma vabal valikul ning vaikimisi nõusolekut ei tohi kasutada.
Julgestustasud
Saadikud olid esimese lugemise ajal seisukohal, et ka julgestustasude puhul on tarbijal õigus teada, kui suured need on ja milleks neid kasutatakse.
Nõukogu ja raportöör leppisidki kokku, et kui lennupileti hind sisaldab lennujaama või parda julgestustasusid, näidatakse need kulud piletil eraldi ära või tehakse reisijale muul moel teatavaks.
Lisaks peavad liikmesriikide või lennuettevõtjate kehtestatavad julgestusmaksud ja -tasud olema läbipaistvad ning neid tohib kasutada ainult julgestuskulude katmiseks lennujaamas või lennuki pardal.
Sotsiaalsätted
Samuti lepiti kokku, et liikmesriigid peaksid tagama ühenduse ja siseriiklike sotsiaalõigusaktide nõuetekohase kohaldamise sellise lennuettevõtja töötajate suhtes, kes osutab lennuteenuseid, kasutades lennutegevuse tugibaasi väljaspool lennuettevõtja põhitegevuskohaks olevat liikmesriiki.
Senini oli väljaspool päritoluriiki pärinevate lendude puhul mõnikord keeruline otsustada, millise riigi seadusandlust tuleks rakendada.
Kui täiskogu ettepaneku heaks kiidab, peaks määrus jõustuma veel sel aastal.
Arūnas DEGUTIS (ALDE, LT)
Dokument: A6-0264/2008
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 08.07.2008 Arūnas Degutise raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0264 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Transport
Suuline küsimus - Laste lisarihmade kasutamine lennukites
2008-07-03 - 10:09
Transpordikomisjoni nimel esitatakse komisjonile suuline küsimus laste lisarihmade kasutamise kohta lennukites.
Transpordikomisjoni saadikud leiavad, et lisarihmade kasutamine on ohtlik ning nad soovivad teada, mida kavatseb komisjon teha, et suurendada väikelaste ohutust lennukite pardal.
Hetkel kasutatakse lennukite pardal väikelaste (alla kaheaastased lapsed) puhul lisarihmasid, millega laps kinnitatakse täiskasvanu turvavöö külge.
Saadikud märgivad suulises küsimuses, et ülemaailmsetest õnnetusjuhtumi katsetest on selgunud, et lisarihm ei kaitse lapse elu, vaid vastupidi – suurendab surmavate vigastuste ohtu hädapeatumise korral maapinnal või turbulentsi korral õhus.
Ka ei taga väikelapse ohutust süles hoidmine.
Euroopa Komisjonilt küsitakse seetõttu, mida komisjon kavatseb teha, et suurendada väikelaste ohutust lennukite pardal.
Saadikud soovivad ka teada, kuidas praegune seadusandlus vastab võrdse kaitse ja mitte-diskrimineerimise põhimõttele.
Lõpetuseks küsivad saadikud, et kas sobiv lahendus võiks olla laste turvaistmete kohustuslik kasutamine.
Eva LICHTENBERGER (Greens/EFA, AT)
Dokument: O-0075/2008
Arutelu: 08.07.2008
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Afganistani stabiliseerimisega seotud väljakutsed
2008-07-03 - 10:09
Väliskomisjonis vastu võetud raportis leitakse, et "riigist on saanud rahvusvahelise arenguabi ning kahe- ja mitmepoolse koostöö proovikivi" ning et rahvusvaheline üldsus peab paremini koordineerima oma jõupingutusi tõhusa ja jätkusuutliku tsiviilabi andmiseks.
Komisjoniliikmed märgivad ka, et sõjaliste ja humanitaarmeetmete vahel peaks olema selge eraldusjoon.
André BRIE (GUE/NGL, DE) omaalgatuslikus raportis märgivad komisjoniliikmed, et "Afganistanis tuntakse ELi eeskätt humanitaarorganisatsioonina", kuid et oleks ka vaja, et "ELi vaadeldaks kui suurema poliitilise mõjuga ühendust".
Raportis leitakse, et poliitilist tahet ja pühendumust tuleb tugevdada ja et sellele ei peaks järgnema mitte üksnes valmisolek varustada täiendavate lahinguvägedega kõige raskemaid piirkondi, vaid ka viivitamatud ja intensiivsemad pingutused ühiskonna ülesehitamiseks.
Seetõttu kutsutakse komisjoni üles kavandama strateegiaid, mille raames EL võiks tugevdada oma nähtavust kodanikuorganisatsioonide ning poliitilise ja bürokraatliku aparaadi rolli suurendamisel, kuni valitsuse infrastruktuur on jõudnud suurema stabiilsuse ja püsivuse ajajärku.
Sõjalisest lahendusest üksi ei piisa
Saadikud toetavad NATO jõudude jõupingutusi julgeoleku parandamisel riigis ning kohaliku ja rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemisel ning peavad nende jõudude kohalolekut riigi tuleviku tagamiseks hädavajalikuks.
Samas leiavad komisjoniliikmed, et "Afganistani turvalisusprobleemid ei ole seotud ainult terrorismivastase võitlusega, vaid on palju keerukamad ning seega sõjalisest lahendusest üksi ei piisa".
Raportis märgitakse veel, et "kuigi julgeolek ja areng on Afganistanis teineteisest sõltuvad, on sõjaliste ja humanitaarmeetmete vahel selge eraldusjoon, mis tuleks säilitada".
Komisjoniliikmed on ka arvamusel, et operatsiooni "Kestev vabadus" tuleks käsitleda kui ebatõhusat, juhul kui sõjalist survet mässajatele ei kooskõlastata tugevdatud poliitilise protsessiga, mille abil jõuavad Afganistani ametiasutused kõikide rahvastikugruppideni, kes tunnustavad põhiseadust ja panevad relvad maha.
Meediavabadus ja kodanikuühiskond
Saadikud rõhutavad, et "viivitamatult on vaja arendada ja tugevdada tekkivat kodanikuühiskonda Afganistanis, ning et inimõiguste, demokraatia ja põhivabaduste ning eelkõige soolise võrdsuse, hariduse ja vähemuste kaitse olulisusest teadlikkuse järkjärguline suurendamine nõuab palju aega ja jõupingutusi".
Samuti on saadikud seisukohal, et "Afganistani ühiskonnas valitseva vägivallakultuuri ületamiseks peaksid rahvusvahelised abiandjad andma rahalist ja tehnilist abi lepitamisele suunatud kohalikele projektidele".
Saadikud rõhutavad lisaks, et "meediavabadus on demokraatliku ühiskonna loomiseks hädavajalik" ning nad tunnevad suurt muret ajakirjanike ründamiste kasvava arvu pärast ja kutsuvad Afganistani ametiasutusi üles kõnealuseid rikkumisi tõsiselt uurima.
André BRIE (GUE/NGL, DE)
Dokument: A6-0269/2008
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Aruelu: 08.07.2008
André Brie raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0269 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Olukord Hiinas peale maavärinat ja enne olümpiamänge
2008-07-03 - 10:09
Kolmapäeval teevad komisjoni ja nõukogu esindajad avalduse olukorra kohta Hiinas peale maavärinat ja enne olümpiamänge.
Saadikud võtavad vastu ka samateemalise resolutsiooni.
Parlament on Hiina maavärina ning olümpiamängude teemat arutanud ka varem - 10. aprillil võttis parlament vastu resolutsiooni Tiibeti kohta ja 22. mail looduskatastroofi kohta Hiinas.
Aruelu: 09.07.2008
Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon Tiibeti kohta Euroopa Parlamendi 22. mai 2008. aasta resolutsioon looduskatastroofi kohta Hiinas
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0119 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0232 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Palestiina kinnipeetavad Iisraeli vanglates
2008-07-03 - 10:09
Nõukogule ja komisjonile esitatavates suulistes küsimustes märgitakse, et ÜRO eriraportööri aruande kohaselt hoitakse Palestiina kinnipeetavaid Iisraeli vanglates kinni üksnes haldusotsuse alusel ning neid koheldakse alandavalt.
Lisaks vahistatakse ja vangistatakse ka lapsi, mis on vastuolus ÜRO lapse õiguste konventsiooniga.
Saadikud soovivad seetõttu teada, kas nõukogu ja komisjon on rikkumistest teadlikud ning mida nad kavatsevad teha, et tagada rahvusvahelise õiguse austamine Iisraeli poolt.
Suuliste küsimuste tekst:
"Oma viimases aruandes inimõiguste olukorra kohta Palestiina aladel väidab ÜRO eriraportöör John Dugard, et „alates 1967. aastast on vangistatud üle 700 000 palestiinlase.
Praeguse seisuga on Iisraeli vanglates umbes 11 000 kinnipeetavat, kellest 376 on lapsed, 118 naised, 44 Palestiina Seadusandliku Nõukogu liikmed ja umbes 800 haldusaresti kandjad.”
2008. aasta jaanuari lõpus kandis Iisraelis haldusaresti 813 palestiinlast.
Neid inimesi peetakse kinni kuni kuuekuuliste pikendatavate ajavahemike kaupa üksnes haldusotsuse alusel.
Haldusarest on rahvusvahelise õigusega lubatud, kuid üksnes rangete piirangutega selle rakendamisele, eesmärgiga ära hoida konkreetse isiku poolt riiklikule julgeolekule kujutatavat ohtu.
Iisrael ei ole aga kunagi määratlenud kriteeriume „riikliku julgeoleku” jaoks.
Iisraeli poolt kasutatav haldusarest rikub seetõttu neid piiranguid.
Suuremat osa kinnipeetavaid palestiinlasi hoitakse Iisraeli vanglates.
Peale selle, et see muudab kokkusaamised pereliikmetega sageli võimatuks, rikub see ka neljanda Genfi konventsiooni artiklit 76, mis näeb ette, et okupeeritud territooriumilt pärit isikuid hoitakse vahi all okupeeritud territooriumil ning süüdimõistmise korral kannavad nad seal ka karistust.
„Kinnipeetavaid koheldakse alandavalt ja alavääristavalt.”
Ülekuulamisi viiakse läbi ebainimlikul moel, mis mõnikord ulatub piinamiseni.
Toit on kehv ja vanglates on tõsine ülerahvastatus.
Kahes Iisraeli VVOde poolt 2007. aastal avaldatud aruandes on toodud näiteid, et vahistatuid on füüsiliselt väärkoheldud ja neil ei ole võimaldatud rahuldada põhivajadusi, näiteks magada rohkem kui 24 tunni jooksul.
Laste kohtlemine on samavõrra häiriv.
Palestiina laste vahistamine, ülekuulamine ja vangistamine on viimastel aastatel muutunud süstemaatiliseks.
2007. aasta juuli lõpu seisuga viibis Iisraelis vahi all ligikaudu 385 palestiina last.
Neid lapsi võetakse vastutusele sellesama sõjaväelise süsteemi poolt, mida kasutatakse ka täiskasvanud palestiinlaste puhul.
See on loomulikult vastuolus ÜRO lapse õiguste konventsiooniga (UNCRC), mis jõustus Iisraelis 1991. aasta novembris.
Iisrael aga eitab selle kohaldatavust Palestiina aladel.
Kas nõukogu/komisjon on teadlik rahvusvahelise õiguse ülalnimetatud rikkumisest?
Kui võtta arvesse ka ELi ja Iisraeli assotsiatsioonilepingu artiklit 2, siis milliseid meetmeid kavandab nõukogu/komisjon, et tagada rahvusvahelise õiguse ning rahvusvaheliste konventsioonide austamine Iisraeli poolt?"
Dokument: O-0040/2008 - B6-0166/2008, O-0041/2008 - B6-0167/2008
Arutelu: 09.07.2008 Suuline küsimus O-0040/2008 Suuline küsimus O-0041/2008
-//EP//TEXT OQ O-2008-0040 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT OQ O-2008-0041 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Olukord Zimbabwes
2008-07-03 - 10:09
Kolmapäeval arutavad saadikud olukorda Zimbabwes ning komisjon ja nõukogu teevad omapoolse avalduse.
Parlament võtab vastu ka samateemalise resolutsiooni.
Arutelu: 09.07.2008 Pressiteade 25.06.2008 (inglise keeles)
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080623IPR32488 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080624BRI32584 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
