9.2.2011 B7-0098/2011 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK nõukogu ja komisjoni avalduste alusel
vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 2
Euroopa 2020. aasta strateegia
Joseph Daul
,
Corien Wortmann-Kool
,
Marian-Jean Marinescu
,
Othmar Karas
,
Richard Seeber
,
Pilar del Castillo Vera
,
Andreas Schwab
,
Jean-Paul Gauzès
,
Lambert van Nistelrooij
,
Albert Deß
,
Sławomir Witold Nitras
,
Artur Zasada
fraktsiooni PPE nimel
PE459.630v01-00 B7‑0098/2011 Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa 2020. aasta strateegia kohta
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse nõukogu ja komisjoni avaldusi ELi 2020. aasta strateegia ja selle suurprojektide kohta;
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 11. veebruari.
2010. aasta mitteametlikku kohtumist;
– võttes arvesse komisjoni algatatud avalikku arutelu ELi 2020. aasta strateegia üle ja selle tulemusi (SEK(2010)116);
– võttes arvesse komisjoni hinnangut Lissaboni strateegia kohta (SEK(2010)114);
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu dokumenti „Seitse sammu Euroopa majanduskasvu ja tööhõive strateegia elluviimiseks”;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2010. aasta juuni resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia suurprojektide kohta;
– võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,
A. arvestades, et EL peab eelkõige tegelema projektidega, mille eesmärgiks on majanduskasvu ja tööhõive edendamine;
B. arvestades, et igasuguse pikaajalise strateegiaga peavad kaasnema konkreetsed meetmed ELi kodanike vahetutele muredele ja kartustele vastamiseks ning strateegia EL 2020 peaks teenima meie peamist eesmärki, milleks on majanduskasv ja tööhõive;
C. arvestades, et juhtimisstruktuuri nõrkuse ja liikmesriikide vähese vastutuse tõttu on Lissaboni strateegia olnud ainult osaliselt edukas;
D. arvestades, et ühtse turu lõplik väljakujundamine ei ole üksnes strateegia eesmärkide saavutamise vahend, vaid ka eesmärk omaette, ja arvestades, et ühtse turu akt avab tee selle eesmärgi saavutamiseks;
E. arvestades, et piiriülest teenuste ja ka kaupadega kauplemist takistab praegu vähesest ühtlustamisest tulenev riigisiseste turgude ja eeskirjade killustatus ja arvestades, et ELi 500 miljoni tarbijaga turu potentsiaali avamine on hädavajalik,
ELi 2020. aasta strateegia haldamine
1. nõuab tungivalt, et nõukogu jääks kindlaks ühenduse meetodile, ning sellega seoses palub nõukogul tugevdada majanduse juhtimise paketi ja Euroopa 2020. aasta strateegia haldamist;
2. peab Euroopa 2020. aasta strateegia suhteliselt nõrka haldamist murettekitavaks; kutsub seetõttu üles ühenduse meetodi tugevdamisele ja Euroopa poolaasta muutmisele seadusandliku juhtimispaketi osaks; kardab, et vastasel juhul võib ELi 2020. aasta strateegiat selle peamiste eesmärkide osas tabada Lissaboni strateegia saatus;
3. kutsub nõukogu ja komisjoni paremini tagama Euroopa 2020. aasta strateegia demokraatlikku õiguspärasust ning kaasama tööhõive ja majanduskasvu taastamise poliitikasse lisaks Euroopa Parlamendile ka liikmesriikide parlamente, sotsiaalpartnereid, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi; avaldab sellega seoses kahetsust, et riiklike reformikavade koostamisel on tehtud vähe edusamme ja kommunikatsioonipoliitika on olnud puudulik;
4. palub komisjonilt selgitust suurprojektide eelarve kohta, sest need esmatähtsad tegevuskavad hõlmavad kõiki ELi eelarvest rahastatavaid poliitikavaldkondi; on seisukohal, et uus mitmeaastane finantsraamistik võimaldab anda otsustava tõuke Euroopa 2020. aasta strateegia esmaülesannete lahendamiseks;
5. on arvamusel, et majanduse juhtimise täiustatud raamistik peaks toetuma mitmele üksteisega seotud tegevussuunale püsiva majanduskasvu ja tööhõive saavutamiseks; on veendunud, et stabiilsuse ja kasvu pakt ning täielik majanduse juhtimise raamistik peaksid toetama ELi 2020. aasta strateegiat ja olema sellega kooskõlastatud;
6. peab ühtset turgu Euroopa projekti nurgakiviks ja on veendunud, et selle taaskäivitamine peaks andma olulise panuse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse;
7. on seisukohal, et tugev ja hästi rahastatud ühtekuuluvuspoliitika, mis hõlmab kõiki Euroopa piirkondi, peab olema ELi 2020. aasta strateegia võtmetähtsusega lisaelement; leiab, et niisugune poliitika oma horisontaalse lähenemisviisiga on ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide eduka saavutamise ning sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eeltingimus;
8. on veendunud, et õige poliitikaraamistiku ja piisavate eelarvevahendite olemasolu korral võivad põllumajandus ja metsandus etendada olulist osa Euroopa üldises strateegias, mille eesmärk on tagada majanduse taastumine, aidates samal ajal kaasa toiduainetega kindlustatusele ELis ja kogu maailmas, maastiku säilitamisele maapiirkondades, mis moodustavad 90% ELi territooriumist, keskkonnahüvede kaitsele ning olulise panuse andmisele alternatiivsete energiaallikate otsimisel;
9. teeb liikmesriikidele ettepaneku sõlmida Euroopa 2020. aasta strateegia haldamise raames kohalike ja piirkondlike asutuste territoriaalne pakt, et ergutada piirkondi ja linnu eesmärkide poole püüdlemises piisavalt osalema ja tagada strateegia omaksvõtt, kaasates sellesse protsessi ka Euroopa Parlamendi;
10. toetab komisjoni iga-aastases majanduskasvu analüüsis avaldatud seisukohti; leiab, et struktuurireformidel on teistest maha jäänud liikmesriikide konkurentsivõime taastamisel juhtiv roll; tunneb heameelt otsuse üle saavutada eelarvete tasakaalustumine ja vähendada üldist võlga nii, et see jääks alla 60% SKPst; toetab püüdlusi tagada nende liikmesriikide likviidsus, kelle juurdepääs kapitaliturule on takistatud, samal ajal kui neis riikides toimuvad struktuurireformid; nõuab tungivalt struktuurilise tasakaalu taastamist;
11. tunneb heameelt, et komisjon omistab ühtsele turule sellega seoses suurt tähtsust; rõhutab, et majanduskriisi ületamiseks, eriti VKEde ja mikroettevõtete toetamiseks, on vaja luua säästvat arengut soodustav keskkond; palub, et Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel arutataks, kuidas on kulgenud ühtse turu taaskäivitamine, mida peaks toetama järelevalveprotsess, mille kaudu oleks võimalik hinnata vahe-eesmärkide saavutamist, ühtse turu toimimist ning majanduskasvu ja töökohtade loomisega seotud ülesandeid;
12. märgib, et iga-aastane majanduskasvu analüüs ja Euroopa poolaasta raamistik peaksid võimaldama koostoimet olemasolevate vahenditega, eelkõige üldiste majanduspoliitika suuniste ja liikmesriikide tööhõivepoliitika suunistega, austades samas Euroopa Parlamendile aluslepinguga antud õigusi;
13. avaldab pettumust riiklike reformiprogrammide kavanditega seotud kommunikatsioonistrateegia ebaõnnestumise üle, mistõttu on üpris raske hinnata, kas ja kuivõrd on peaeesmärkide suunas liigutud;
Suurprojektid
14. avaldab rahulolu, et komisjon on nüüdseks esitanud kõik suurprojektide teatised, kuid nõuab tungivalt, et komisjon määratleks konkreetsed seadusandlikud ettepanekud, mida suurprojektid hõlmavad;
Innovatsiooni suurprojekt
15. kiidab komisjoni strateegilist lähenemist seoses innovatiivse liiduga, mille eesmärgiks on leida lahendusi peamistele ühiskonnaprobleemidele, nagu energia ja toiduga kindlustatus, kliimamuutus, tervishoid ja elanikkonna vananemine; rõhutab samas, et innovatsiooni takistuste kõrvaldamiseks ja erasektori osavõtu ergutamiseks on otsustavalt tähtis konkreetsetes küsimustes edusamme teha;
16. tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et innovatsiooni saab ergutada ainult siis, kui reguleeriv raamistik on paigas ja bürokraatiakulud miinimumini viidud, eriti VKEde puhul; avaldab seetõttu heameelt komisjoni kavatsuse üle parandada ettevõtete uuendustegevuse raamtingimusi, eelkõige intellektuaalomandi õiguste valdkonnas, ning sellega seoses kutsub komisjoni üles (i) kohe pärast loa saamist tõhustatud koostööks ühtse patendikaitse loomisel esitama vajalikud ettepanekud ühtse patendikaitse rakendamiseks ja (ii) esitama vajalikud seadusandlikud ettepanekud kehtiva autoriõiguse raamistiku kaasajastamiseks, eelkõige õiguste kollektiivse haldamise ja omanikuta teoste valdkonnas;
17. arvab, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm on mahult liiga väike ja ulatuselt liiga kitsas; kutsub komisjoni ja liikmesriike järgmises mitmeaastases finantsraamistikus konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi laiendama ning seda paremini rahastama;
18. rõhutab, et ELi teadus- ja uuendustegevust ning arengut tuleb edendada, ergutada ja kindlustada, suurendades pärast 2013. aastat märgatavalt teadustegevuseks ettenähtud kulusid; rõhutab tungivalt, et kaheksanda raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ümberkujundamise ja lihtsustamise teel tuleb tagada VKEde parem juurdepääs neile programmidele; nõuab finantsmääruse läbivaatamist, et hõlbustada VKEde taotluste esitamist; rõhutab raamprogrammi tähtsat osa kliimamuutuse vastases võitluses;
19. toonitab, et uuenduslikel ettevõtetel, eriti VKEdel peaks olema parem juurdepääs omakapitalil ja kvaasikapitalil põhinevatele finantsvahenditele, mida turg veel ei paku; palub komisjonil panna järgmise põlvkonna programmides suuremat rõhku vahefinantseerimisvahenditele ning toetada neid riskijagamisfondide ja rahastutega;
20. tuletab meelde, et 3% eesmärk koosneb 2% ulatuses erasektori ja 1% ulatuses avaliku sektori osast; märgib, et teadustegevuse eraviisilise rahastamise osas on veel märgatavaid puudujääke; lisab, et nimetatud puudujääkide ületamine ja Euroopa kasutamata uuenduspotentsiaali kasutuselevõtmine on võimalik ainult ettevõtete regulatiivkeskkonna kohandamise teel;
21. rõhutab ELi eelarve võimenduspotentsiaali, mida tuleks paremini kasutada liidu teadus-ja arendustegevuse toetuseks; juhib tähelepanu struktuurifondide tähtsale osale teadus-, arendus- ja uuendustegevuse ergutamisel riiklikul ja piirkondlikul tasandil; rõhutab koostoime loomise vajadust struktuurilise rahastamise ning raamprogrammi kaudu toimuva rahastamise vahel;
22. tervitab komisjoni kavatsust ELi kaubamärgisüsteem läbi vaadata, tuletab meelde oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta siseturul ( 2009/2178(INI) ), kutsub komisjoni esitama meetmeid, mis võimaldaksid nimetatud õiguste tõhusat jõustamist, ning esitama selle valdkonna üldist strateegiat;
Suurprogramm „Noorte liikuvus”
23. rõhutab mitmeaastaste programmide, näiteks elukestva õppe programmi olulist panust Euroopa identiteedi loomisse ning noorte eurooplaste koolitamisse kaasaegse tööturu raskuste ületamiseks;
24. palub, et komisjon ei suunaks noorte liikuvuse põhimeetmetele ümber olemasolevate liikuvus- ja noorsooprogrammide, nagu elukestva õppe programmide (Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtwig), aktiivsete noorte ja Marie Curie’ programmi rahastamist, vaid pigem tugevdaks toimivaid programme parema rahastamise abil; on veendunud, et see oleks oluline panus võitluses noorte tööpuuduse vastu ja aitaks saavutada 75%-list tööhõivemäära;
25. kutsub liikmesriike koostööle koolide ja ülikoolide õppekavade parema võrreldavuse saavutamiseks ning Euroopa hariduse suuremaks standardiseerimiseks, et hõlbustada konkurentsi ja paremat liikuvust ELis, ning juhib tähelepanu Euroopa teaduskraadide ja diplomite parema tunnustamise vajadusele;
Digitaalarengu tegevuskava suurprogramm
26. tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu otsus raadiospektripoliitika esimese programmi loomise kohta; peab seda vajalikuks sammuks elektroonilise side siseturu loomisel ning spektri tõhusamal haldamisel kogu Euroopas, mis võimaldab saavutada 2020. aasta eesmärgid; kutsub kõiki osalisi üles esimest raadiospektri poliitikat võimalikult peatselt ellu viima;
27. rõhutab, et tuleb jätkata jõupingutusi avatud ja konkurentsivõimelise ühtse digitaalse turu väljakujundamiseks Euroopas; märgib samas, et digitaalteenuste vaba liikumist takistab praegu veel tõsiselt riikide eeskirjade killustatus, ning seetõttu kutsub kõiki osalisi tõhusalt rakendama uut reguleerivat raamistikku, tugevdama digitaalteenuste turgu ja arendama sisu ja teadmiste vaba ringlust ehk nn viiendat vabadust;
28. on seisukohal, et arvestades elanikkonna jätkuva vananemisega ja kuhjuva survega, mida sellega seotud kulutused riigi rahandusele ja erasektori tootlikkusele avaldavad, tuleks Euroopa Liidu pikemaajalises strateegias kindlalt edendada ennetuspõhimõtet (nii meditsiinipraktikas kui tervislikumate eluviiside propageerimise kaudu) ning võtta kasutusele uued teenused, nagu e-tervis;
Üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika suurprogramm
29. tunneb heameelt komisjoni teatise üle, mis käsitleb üleilmastumise ajastu uut tööstuspoliitikat; on veendunud, et terviklikus ELi tööstuspoliitikas tuleks püüda säilitada ja arendada tugevat, konkurentsivõimelist ja mitmekesist tööstusbaasi; on seisukohal, et selline poliitika peaks hõlmama kogu tööstussektorit ja selle peamiseks eesmärgiks peaks olema õigete raamtingimuste määramine, samal ajal kui tehnoloogiavalikute tegemine tuleks jätta ettevõtete hooleks; rõhutab, et konkurentsivõimelise Euroopa tööstuse saavutamiseks on vaja konkurentsi ja vaba kaubandust, mis võimaldaks Euroopa ettevõtetel maailmas juhtpositsioonile tõusta;
30. rõõmustab eriti selle üle, et komisjon on teatanud kavatsusest kõik uued õigusaktid konkurentsivõime seisukohast läbi vaadata, ja õhutab liikmesriike tegema sedasama riigi tasandil; nõuab, et komisjon alustaks kontrollimist kehtivate õigusaktide kogumõju järelhindamisega; rõhutab, et see on targa õigusloome oluline osa, mis tuleks teostada nii kiiresti kui võimalik;
31. avaldab pettumust selle üle, et kaks aastat pärast väikeettevõtlusalgatuse vastuvõtmist on komisjon näidanud vähe konkreetseid meetmeid ja algatusi; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu edendaksid VKE-sõbralikumat õiguskeskkonda, rangelt rakendades nn VKE-testi; kõigil poliitikatasanditel tuleks nõuda kõigi poliitikaettepanekute mõju süstemaatilist ja sõltumatut hindamist;
32. juhib tähelepanu taristute suurele tähtsusele tööstusmajanduses; seetõttu palub järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal eraldada piisavad rahalised vahendid üleeuroopalistele võrkudele, eriti transpordi ja energia valdkonnas, et toetada Euroopa lisandväärtusega projekte, mida ei ole võimalik turutingimustes rahastada; sellega seoses palub uurida projektivõlakirjade kasutuselevõtmisel avanevaid võimalusi suuremate Euroopa taristuprojektide rahastamiseks, kaasates täielikult ka Euroopa Investeerimispanga; tuletab meelde, et üks olulisemaid Euroopa taristuprojekte on Galileo;
33. nõuab tõhusa Euroopa toormaterjalide strateegia koostamist, et käivitada konkreetsed algatused toorainete optimaalse kasutamise tagamiseks ja nende ligipääsetavuse parandamiseks nii ELis kui väljaspool ELi, pöörates eriti tähelepanu kriitilise tähtsusega toorainetele ja rakendades õiglase kaubanduse lepinguid ning strateegilist partnerlust; rõõmustab komisjoni kavatsuse üle võidelda kaupade tuletisinstrumentidega spekuleerimise vastu; hoiatab, et ELi toorainestrateegia üldisel käsitlemisel ei tohiks silmist kaotada selle üksikuid koostisosi;
Ressursitõhusa Euroopa suurprogramm
34. toonitab, et Euroopa energiataristut on hädasti vaja kaasajastada ja uuendada, et kujundada välja arukad võrgud ja rajada võrguühendusi, mis on vajalikud energia siseturu loomiseks, varustuskindluse suurendamiseks ning energia ja kliimaga seotud eesmärkide saavutamiseks; on veendunud, et uute taristute, eriti võrguühenduste loomise suurim takistus ei ole üksnes rahastamine, vaid ka pikad lubade taotlemise menetlused, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel viivitamatult tegutseda, et neid menetlusi kiirendada; tunneb seejuures heameelt komisjoni energiataristute paketis esitatud ettepanekute üle;
35. nõuab üleminekut ressursitõhusale ja vähese CO2-heitega majandusele ning ressursi- ja energiatarbimisest lahutatud majanduskasvule, mis tekitab vähem CO2-heidet, võimaldab suuremat energiajulgeolekut ning väiksemat ressursikasutust; teeb ettepaneku täiendada seda üleminekut tööstuspoliitikaga, mis muudab Euroopa majanduse konkurentsivõimelisemaks, vähendab liigset sõltuvust fossiilkütustest ja võimaldab Euroopa ettevõtetel säilitada juhtpositsioon vajaliku tehnoloogia alal, kaasa arvatud suurem innovatiivsus ning teadus- ja arendustegevus;
36. palub komisjonil jätkata menetlust nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole ikka veel rakendanud teist energiaturu liberaliseerimise paketti, ning nõuda neile kõrgete trahvide määramist; tuletab liikmesriikidele meelde, et kolmas pakett tuleb rakendada 2011. aasta märtsi lõpuks;
37. palub komisjonil esitada realistlik väljavaade 2050. aasta ja sellele järgneva aja energiavaliku kohta, võttes arvesse termotuumasünteesi kasutamise võimalust; on veendunud, et ELi rahvusvaheliste lepingute täitmiseks tuleb tagada piisav rahastamine;
38. rõõmustab Cancuni rahvusvahelise kliimakonverentsi heade tulemuste üle, mis kujutavad endast olulist sammu tervikliku ja õiguslikult siduva kliimaraamistiku poole Lõuna-Aafrikas pärast 2012. aastat; kinnitab uuesti oma valmisolekut suurendada ELi jõupingutusi kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks 2020. aastaks 30% võrra, kui tingimused selleks sobivad; tuletab meelde, et Cancuni lepinguga saavutati edu läbirääkimisteprotsessi suhtes, mitte aga sisuliselt;
39. märgib, et mitmes liikmesriigis ei ole tehtud piisavalt edusamme, et saavutada 2020. aastaks energiatõhususe 20% eesmärk; tuletab meelde, et liikmesriikide täielik pühendumine endale püstitatud eesmärkide saavutamisele on energiatõhususe poliitika täieliku potentsiaali ärakasutamiseks otsustavalt tähtis; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid endale ulatuslikumad eesmärgid, ja pooldab komisjoni rolli suurendamist, volitades teda riiklikke energiatõhususe tegevuskavasid heaks kiitma;
40. rõhutab, et transpordipoliitika peab muutuma arukaks, säästvaks ja kaasavaks, nagu on öeldud parlamendi 6. juuli 2010. aasta strateegilise tähtsusega resolutsioonis transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta; nõuab seetõttu tungivalt, et koostataks transpordisektori teadusuuringute ja tehnoloogia kava, mille peasihiks peaks olema transpordi süsinikuvabaks muutmine või vähemalt kõigi transpordiliikide süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine, tarneahela läbipaistvuse ja transpordi ohutuse ning turvalisuse suurendamine ja liikluskorralduse parandamine; loodab, et transpordisektor tagab ELi turu kui kõrgelt kvalifitseeritud tootmisvaldkonna positsiooni säilimise;
41. rõhutab tootliku põllumajandussektori strateegilist tähtsust ja seda, et toiduohutus peab olema ühise põllumajanduspoliitika esmane eesmärk;
Oskuste ja töökohtade suurprogramm
42. toonitab, et tööpuudust ja vaesust vähendada ning tööhõive määra tõsta saab ainult hariduse ja oskuste edendamise kaudu; juhib tähelepanu VKEde otsustavale tähtsusele selles vallas ning kutsub looma ettevõtjasõbralikku regulatiivset keskkonda, mis eelkõige hõlbustaks VKEde tegevust;
43. meenutab komisjonile ja liikmesriikidele, et ühtne turg on Euroopa tööhõive tagatis ning Euroopa Liidu keskne projekt ja toimimisvaldkond;
44. peab hädavajalikuks ühtse turu projekti raamesse kuuluvate esmatähtsate meetmete heakskiitmist enne 31. detsembrit 2012, mis on siseturu 20. aastapäev, ning nende meetmete õigeaegset ülevõtmist;
45. palub liikmesriikidel laiendada ja täielikult rakendada teenuste direktiivi ning algatada rikkumismenetlused riikide vastu, kes ei ole teenuste direktiivi ja muid ühtse turuga seotud õigusakte siiani täielikult rakendanud; soovitab läbi vaadata e-kaubanduse direktiivi, et hõlbustada piiriülest kaubandust; nõuab tungivalt, et komisjon vastastikuse tunnustamise ja bürokraatia vähendamise kaudu tagaks VKEdele üleeuroopalise tegutsemisvõimaluse;
46. rõhutab, kui oluline on anda noortele kvaliteetseid töökohti, arendades integreeritud turvalise paindlikkuse poliitikat, et edendada tööturu paindlikkust ja kindlat tööhõivet ning ühtlasi ergutada ja hõlbustada noorte ettevõtlust; milleks tuleks edendada vastavat haridust, koolitust, praktikavõimalusi ja nõustamisprogramme;
47. nõuab turu täielikku avamist raudteetranspordisektoris, rakendades ühtset Euroopa raudteepiirkonda ja keskendudes raudtee põhivõrgule, kabotaaži liberaliseerimisele, tõhusale intermodaalsusele, ühtsele Euroopa broneerimissüsteemile ja reisijate õiguste tugevdamisele; nõuab, et kiirendataks ühtse Euroopa taeva projekti lõpuleviimist, täiustades lennujuhtimist ja suurendades lennuohutust Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) volituste suurendamise teel; samuti nõuab Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) projekti rakendamist, tagades SESARi kasutuselevõtmise etapiks vajalikud tingimused;
48. kordab oma 2006. aasta juulis esitatud üleskutset, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi kohta, kus kehtestataks meetmed liikmesriikide seadusandluse kooskõlastamiseks, et hõlbustada ettevõtete registrijärgse tegevuskoha piiriülest üleviimist; rõhutab, et äriühinguõiguse lihtsustamine on oluline majanduskasvu ja ettevõtluse edendamiseks ühtsel turul ning kõigi sellega seoses vastuvõetud meetmete rakendamise kontrollimiseks liikmesriikides;
49. palub komisjonil tõhustada ettevõtlusega seotud liikuvuse edendamist noorte eurooplaste seas, nt suurendades välismaal tööpraktikal käimist Erasmuse raames ja tugevdades projekti „Erasmus noortele ettevõtjatele”; kutsub komisjoni ja liikmesriike edendama ettevõtluskoolituse paremat kaasamist koolide õppekavasse;
Suurprojekt „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik”
50. ootab, et EL ja liikmesriigid alustaksid kiiresti tegevust tööhõive ja inimeste oskuste suurendamise, töövõimaluste loomise ja sotsiaalse kaasatuse edendamise kohta antud lubaduste täitmiseks;
51. tunneb heameelt komisjoni jõupingutustest tugevdada sotsiaalfondi abil sotsiaalset uuenduslikkust, kuid leiab, et samas ei tohi unarusse jätta sotsiaalfondi peamisi ülesandeid, milleks on töötajate kvalifitseerimine ning teadmistepõhise majanduse levitamine kõigile kutsetasanditele ja kõigisse sektoritesse;
52. rõhutab, et maapiirkondadele tuleb pöörata erilist tähelepanu, võttes arvesse suhteliselt suurt tööpuudust ja majanduslike alternatiivide puudumist liikmesriikide maapiirkondades; pooldab kõiki algatusi noorte talupidajate toetamiseks maapiirkondade vaesuse vähendamise eesmärgil;
53. rõhutab, et tööturu liikuvus ELis muutub töökohtade loomise ja majanduskasvu eesmärke arvestades järgnevatel aastatel eriti tähtsaks; on seetõttu arvamusel, et tuleb kaotada piiriülese ja riigisisese liikuvuse takistused;
54. kutsub liikmesriike võitlema asjakohaste meetmetega laste vaesuse vastu, et laste isiklik areng ei takerduks ja nad ei oleks tööle asudes ebasoodsamas olukorras, kuna vaesus on piiranud nende vaba arengut;
55. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile ja Euroopa Ülemkogule.
