17.9.2008
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
suuliselt vastatavate küsimuste B6‑0460/2008 ja B6‑0461/2008 alusel
vastavalt kodukorra artikli 108 lõikele 5
Esitaja(d): Wolf Klinz, Sophia in 't Veld ja Anne Laperrouze
fraktsiooni ALDE nimel
Energia hinna kontrolli alla võtmine
Euroopa Parlamendi resolutsioon energia hinna kontrolli alla võtmise kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse oma 22. septembri 2005. aasta resolutsiooni nafta hinna ja energiasõltuvuse kohta;
–
võttes arvesse komisjoni teatist „Silmitsi kõrgemate naftahindadega” (KOM(2008)0384 lõplik);
–
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19.–20. juuni 2008. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi nafta hinna suhtes;
–
võttes arvesse 12.–13. septembril 2008 toimunud majandus- ja rahandusministrite nõukogu mitteametliku kohtumise kokkulepet;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,
A.
arvestades, et nafta hind on sel suvel tõusnud kõigi aegade kõrgeimale tasemele, teiste energiatoodete hinnad on samuti tõusnud ja tarbijatele mõeldud kütuse hind on järginud toornafta hinna arengut; arvestades, et nõrk dollar on suurendanud survet nafta hinnale;
B.
arvestades, et prognooside kohaselt jääb nafta hind keskpikas ja pikas perspektiivis kõrgeks ning sellel on negatiivne mõju inflatsioonile ja ELi majanduse kasvule;
C.
arvestades, et kõrgem energia hind vähendab ELi kodanike ostujõudu ning avaldab kõige halvemat mõju väikseima sissetulekuga majapidamistele ja energiamahukatele sektoritele;
D.
arvestades, et energia hinda mõjutab erinevatest teguritest koosnev kogum: struktuursed muutused nafta pakkumises ja nõudluses, uute naftaväljade arvu ja suuruse vähenemine, naftatootmise vähene laiendamine, geopoliitilised tegurid, vähem investeeringuid tehnoloogiaarendusse, suured investeerimiskulud ning kvalifitseeritud tööjõu puudus peamistes tootjariikides; arvestades, et mõned nafta tootjariigid tavatsevad oma loodusvarasid kasutada poliitilistel eesmärkidel;
E.
arvestades, et kaubanduslikke naftavarusid käsitlevate andmete suurem läbipaistvus ja sagedasem avaldamine on oluline naftaturgude tõhusamaks toimimiseks;
F.
arvestades, et praegune finantsturgude ebastabiilsus on sundinud investoreid otsima alternatiivseid investeerimisvõimalusi ja aidanud kaasa hindade lühiajalise volatiilsuse suurenemisele;
G.
arvestades, et ELi majandus sõltub endiselt suurel määral imporditud naftast ja potentsiaalsed uued naftaväljad asuvad peamiselt „ebatavalistes maardlates”, mis suurendab nende arendamiseks vajalikke investeerimiskulusid,
1.
väljendab muret energia hinna tõusu pärast, sest see avaldab Euroopa majandusele ja konkurentsivõimele negatiivset mõju, mis takistab Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamist;
2.
rõhutab vajadust võtta meetmeid, mis aitavad ELi majandusel säilitada konkurentsivõimet ja kohaneda kõrge naftahinna tingimustega; nõuab tugevat poliitilist tahet vähem süsihappegaasi heiteid tekitava ELi majanduse saavutamise poole liikumiseks, energiatõhususe propageerimiseks, energiaallikate mitmekesistamise jätkamiseks ja sõltuvuse vähendamiseks imporditud fossiilkütustest;
3.
toetab Euroopa Ülemkogu otsust, et tuleks võtta lühiajalisi ja eesmärgistatud meetmeid, leevendamaks kõrge nafta hinna mõju kõige vaesematele majapidamistele; ergutaks sellega seoses energia säästmise algatusi; on siiski seisukohal, et tuleks vältida inflatsiooni suurendavaid meetmeid, sest need võivad kahjustada riigi rahanduse jätkusuutlikkust;
4.
toetab sekkumist, mis kergendab energiamahukate sektorite kohanemisprotsessi; palub komisjonil siiski jälgida selliste meetmete mõju ja võtta konkurentsi moonutamise korral asjakohaseid meetmeid; kutsub komisjoni üles tagama vastavust ELi konkurentsieeskirjadega, keskendudes eriti nafta-, gaasi- ja elektrisektoris toimuva konkurentsivastase tegevuse väljaselgitamisele ja sellega võitlemisele;
5.
on seisukohal, et EIP peaks mängima olulisemat rolli energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ning teadus- ja arendustegevuse projektide rahastamises, seda eriti VKEde puhul;
6.
palub komisjonil esitada ettepaneku energiamaksu direktiivi läbivaatamise kohta pärast seda, kui komisjon on hoolikalt uurinud mõju, mida maksustamismeetmed võivad avaldada inflatsioonile, nafta tootmisesse ja naftamaardlatesse tehtavatele uutele investeeringutele ning üleminekule vähem süsihappegaasi heiteid tekitavale ELi majandusele;
7.
rõhutab naftaturge ja naftavarusid käsitlevate andmete suurema läbipaistvuse ja usaldusväärsuse olulisust; peab oluliseks parandada arusaamist naftatoodete hinna kujunemisest; nõuab, et komisjoni energiaturu vaatluskeskusele antaks olulisem roll nõustamistegevuses ning suuremale läbipaistvusele suunatud meetmete väljatöötamises; nõuab nafta julgeolekuvarusid käsitlevate ühenduse õigusaktide õigeaegset läbivaatamist;
8.
kinnitab ELi ühise energiapoliitika ja varustuskindluse olulisust; on sellega seoses veendunud, et EL peaks olulisemate naftatarnijatega toimuvas energiaalases dialoogis võtma endale juhtrolli; tervitab mõtet korraldada naftat tarbivate ja naftat tootvate riikide tippkohtumine;
9.
ergutab ELi ettevõtteid tegutsema ennetavalt ning asuma juhtrolli uute tehnoloogiate alase oskusteabe ja insenerioskuste alal, et jääda suurimate nafta tootjariikide tähtsaimaks partneriks;
10.
kutsub liikmesriike üles kooskõlastama poliitilist sekkumist võitluses nafta hinna tõusu vastu; palub komisjonil viia läbi analüüs liikmesriikide parimate poliitiliste meetmete kohta, mida on võetud energia kõrge hinna vastu;
11.
märgib, et oluline on jõuda Euroopa Ülemkogus kokkuleppele toimiva energia siseturu loomisele suunatud järgmiste vajalike sammude võtmise suhtes, et vähendada ELi kaitsetust nafta hinna tõusu vastu ja suurendada varustuskindlust; kinnitab veel kord oma toetust ELi energiaturu edasisele liberaliseerimisele;
12.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.
