Euroopa Parlament 2009–2011: tagasivaade tähtsamatele õigusaktidele
Institutsioonid
2011-12-19 - 13:41
Euroopa Parlamendi seitsmendast ametiajast hakkab pool läbi saama ning majanduskriisi tõttu on need kaks ja pool aastat olnud päris rahutud.
Poolel teel järgmiste valimisteni heidame pilgu tagasi parlamendiliikmete poolt vastu võetud tähtsamatele õigusaktidele, sh majanduse juhtimist käsitlevale paketile ning finantsjärelevalvet, tarbijakaitset ja reisijate õigusi käsitlevatele õigusaktidele.
Esimeses osas vaatame majandus- ja finantsküsimusi, teises osas transporti ning kolmandas osas tarbijakaitset käsitlevaid tähtsamaid õigusakte.
Samuti küsime, kas pankurite preemiate piiramiseks kehtestatud eeskirjad on andnud soovitud tulemuse või mitte
20111201FCS33087
Majandus- ja finantsküsimused
©BELGA_AFP_F.RUMPENHORST Vigadest tuleb õppida ning lootuses vältida praeguse kriisi kordumist tulevikus, on parlament toetanud radikaalseid reforme selles osas, kuidas EL teostab järelevalvet finantsasutuste ning riikide rahanduse üle.
2010. aasta septembris kiitis parlament heaks uute järelevalveasutuste ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu loomise, et piirata finantsasutuste riskeerivat käitumist, ning käesoleva aasta septembris kiideti heaks kuuest ettepanekust koosnev pakett, mille eesmärk on võidelda ohtliku eelarvepuudujäägi ja -ülejäägi vastu liikmesriikides.
2010. aasta septembris kiitis parlament heaks uute Euroopa järelevalveasutuste ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu loomise, et muuta ELi finantssektor tugevamaks ja stabiilsemaks.
Järelevalveasutused on tegutsenud alates 2011. aasta jaanuarist.
Otsustuspädevusega järelevalveasutused
Panganduse, väärtpaberite ning kindlustus- ja tööandjapensionide järelevalveasutused võivad ajutiselt keelustada riskantsed finantstooted ja -tegevuse ning langetada finantsasutuste, nt pankade suhtes vahetult kohaldatavaid otsuseid, kui riiklikud järelevalveasutused ei ole oma tööd teinud.
Samuti jälgivad nad riiklikke järelevalveasutusi, tagamaks, et viimased täidavad oma ELi tasandi kohustusi, ning võivad neile vajaduse korral suuniseid anda.
Varajase hoiatamise süsteem tururiskide tuvastamiseks
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) luuakse selleks, et jälgida riikide majandust ning hoiatada riskide suurenemise eest ELi majanduses.
Selleks kasutab ESRB ühtseid näitajaid, mis võimaldavad tal hinnata piiriüleste finantsasutuste riske.
Eesmärk on tuvastada süsteemsed riskid varakult ning reageerida hädaolukordadele paremini, tugevdades ELi tasandi järelevalvet, mis aitab tagada finantsstabiilsust.
Majanduse kuue meetme pakett
Pärast läbirääkimisi ministritega kiitis parlament käesoleva aasta septembris lõpuks heaks seaduste „kuuspaki”, mille eesmärk on muuta majanduse juhtimine ELis rangemaks.
Need õigusaktid käsitlevad fiskaalküsimusi, sh ELi stabiilsuse ja kasvu pakti reformi, ning sisaldavad uusi eeskirju ELi ja euroalasisese makromajandusliku tasakaalustamatuse tuvastamiseks ja sellele reageerimiseks.
Suurendatakse järelevalvet – mitte ainult puudujäägi ja võlgade taseme, vaid ka makromajandusliku tasakaalustamatuse, nt kinnisvaramullide, konkurentsivõime vähenemise ja kaubanduse tasakaalustamatuse üle.
Eesmärk on probleeme ennetada ning poolautomaatsed sanktsioonid hõlmavad trahve pettuse eest.
„Rongid, lennukid ja autod”
©BELGA_TURPIN PHILIPPE Laeva- ja bussireisijate õigused
Uued laevu ja busse käsitlevad eeskirjad tähendavad, et reisijad on ELis kaitstud transpordiliigist olenemata – eriti puuetega inimesed, kellel on sadamates ja bussijaamades õigus tasuta abile.
Alates 2012. aastast on enam kui 12 inimest mahutavate veesõidukite reisijatel järgmised õigused:
õigus teist kaudu reisida või reis ära jätta ja raha tagasi saada, kui väljumine on tühistatud või hilineb rohkem kui 90 minutit;
hilinemise korral hüvitis 25–50% ulatuses piletihinnast;
mahajäetud reisijatele tasuta majutus kuni kolmeks ööks (kuni 80 eurot öö kohta);
Alates 2013. aasta kevadest on bussireisijatel, kelle reisi pikkus on vähemalt 250 km, järgmised õigused:
reisi hilinemise korral enam kui 2 tunni võrra hüvitis 50% piletihinnast, reisi tühistamise korral piletihinna täielik hüvitamine;
mahajäetud reisijatele tasuta majutus kuni kaheks ööks (80 eurot öö kohta);
õigus kuni 1200 euro suurusele hüvitisele kaotatud või kahjustatud pagasi eest;
Veoautode teemaksud
Alates 2013. aastast on liikmesriikidel võimalus kehtestada maks veoautodele tekitatud õhusaaste ja müra eest ning kasutada saadud tulu transpordisüsteemide arendamiseks ja saaste vähendamiseks.
Transpordiinfrastruktuuri kasutamise eest võib lisada maksudele keskmiselt 3–4 senti sõiduki kohta kilomeetri eest, et katta maanteetranspordi väliskulusid, alustades õhusaastest ja mürast.
Uued eeskirjad hõlmavad kõiki maanteid ja kõiki sõidukeid, mis on raskemad kui 3,5 tonni.
Piiriülesed liikluseeskirjade rikkujad
Juulis kiitsid parlamendiliikmed heaks uued eeskirjad liikmesriikidevaheliseks teabevahetuseks piiriüleste liikluseeskirjade rikkujate kohta.
Uus süsteem jõustub 2013. aastal ning trahvid ja makseviisid sõltuvad selles riigis kehtivatest eeskirjadest, kus rikkumine toimus.
Rikkumiste hulka kuuluvad kiiruseületamine, alkoholijoobes juhtimine, turvavöö mittekasutamine, narkootiliste ainete mõju all juhtimine, kiivri mittekasutamine, ühistranspordiraja kasutamine ning mobiiltelefoni ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal.
Lennuõnnetuste uurimine
Lennuõnnetuste uurimine peaks olema nüüd tõhusam ja sõltumatum, sest 2010. aasta septembris vastu võetud õigusaktis on sätestatud, et reguleerivad ega muud asutused ei tohi uurijatele survet avaldada.
Samuti on õigusaktiga püütud kindlustada ohvrite ja nende sugulaste õigusi, nõudes, et lennufirma esitaks nimekirja kõikidest isikutest, kes viibisid lennuki pardal kahe tunni jooksul enne õnnetust.
Tarbijakaitse ja tervishoid
©BELGA_Science Tänu Euroopa Parlamendis viimase kahe ja poole aasta jooksul heaks kiidetud uutele eeskirjadele on tarbijad internetipoodidest oste sooritades paremini kaitstud, neil on parem ülevaade sellest, mida nad söövad ja seljas kannavad, ravimid on turvalisemad ning elundisiirdamise järjekorrad peaksid lühenema.
Parem tarbijakaitse internetis oste sooritades
Parlament võttis juunis vastu uued eeskirjad, mile kohaselt tuleb internetis ostetud kaubad toimetada kohale 30 päeva jooksul ja hinnale ei tohi lisanduda varjatud tasusid – lõplik hind tuleb esitada enne tehingu sooritamist.
Lisaks sellele on tarbijal võimalus 14 päeva jooksul ümber mõelda ja internetis ostetud kaubad tagastada, v.a allalaaditud kaubad, nagu filmid, muusika ja tarkvara.
Parem märgistus
Juulis kiitis parlament heaks eeskirjad, mis nõuavad, et toidukaupadele peab olema märgitud teave toiteväärtuse (energia-, rasva-, küllastunud rasvhapete, süsivesikute, suhkru-, proteiini- ja soolasisalduse), allergeenide ja päritoluriigi kohta.
Olemasolevaid eeskirju veiseliha, mee, oliiviõli ning värskete puu- ja juurviljade päritolu märkimise kohta laiendatakse värskele sea-, lamba-, kitse- ja linnulihale.
Mais hääletas parlament selle poolt, et tekstiilitoodetele peab olema märgitud, kas need sisaldavad tõelist nahka või karusnahka.
See on kasulik ka allergikutele, kelle jaoks karusnahk võib olla ohtlik tervisele.
Tervishoiueeskirjad
ELi elundisiirdamise ootenimekirjades on ligikaudu 60 000 patsienti ning iga päev sureb keskmiselt 12 neis nimekirjades olevat inimest, kuid tänu direktiivile, mille parlamendiliikmed 2010. aasta mais heaks kiitsid, peaks ooteaeg lühenema.
Parlamendiliikmed nõudsid elavate doonorite maksimaalset kaitset ning ütlesid, et doonorlus peab olema vabatahtlik ja tasustamata, et võidelda elundikaubanduse vastu.
Veebruaris vastu võetud uued eeskirjad peaksid välistama võltsravimite pääsemise tarneahelasse.
Eeskirjad sisaldavad uusi turva- ja jälgimismeetmeid, samuti karistusi võltsijatele.
See hõlmab ka internetimüüki.
Kui võltsravimid jõuavad patsientideni, tuleb hoiatus anda 24 tunni jooksul.
Inimkasutuseks mõeldud ravimite ohutuse järelevalvet tugevdati 2010. aasta septembri hääletusega.
ELi ja riikide veebiportaalid peavad andma teavet ravimite ja tõendatud kõrvaltoimete kohta.
Patsiendid saavad teatada kõrvaltoimest otse riiklikele ametiasutustele.
2011. aasta jaanuaris vastu võetud eeskirjade kohaselt on patsiendil õigus saada ravi teises ELi liikmesriigis.
ELi kodanikule hüvitatakse teises liikmesriigis saadud ravi, juhul kui sama ravi eest oleks makstud tema koduliikmesriigis.
Ametiasutused võivad nõuda, et patsiendid taotleksid eelnevalt luba sellise ravi puhul, mis nõuab ööks haiglasse jäämist, ning eriarstiabi puhul.
Eeskirjad puudutavad patsiente, kes ise otsustavad saada ravi välismaal.
Nende inimeste puhul, kes jäävad teist ELi liikmesriiki külastades haigeks ja vajavad kiiresti arstiabi, rakendatakse Euroopa ravikindlustuskaarti.
Rangemad eeskirjad pankurite preemiate kohta, et ohjeldada finantsspekulatsioone
©BELGA_MOODBOARD Ehkki paljud finantsasutused saavad tegevust jätkata üksnes tänu sellele, et nad aidati maksumaksja rahaga hädast välja, saavad nende asutuste juhid jätkuvalt kopsakaid preemiaid.
Pankurite soov kiiresti tulu teenida ja seeläbi oma preemiaid suurendada seadis ohtu paljude pankade stabiilsuse ja oli üks kriisi peamisi põhjuseid.
Seepärast otsustas parlament pankurite preemiaid piirama hakata ning 2011. aasta on esimene täisaasta, mille jooksul uusi eeskirju on rakendatud.
Keskendumine pikale perspektiivile
„ELi seadus on otseselt suunatud sellele, et vähendada stiimuleid ülemääraseks riskeerimiseks, mis oli üks finantskriisi põhjuseid,” ütleb Arlene McCarthy, Briti sotsialist, kes juhtis uute eeskirjade vastuvõtmist parlamendis. „Pärast ettemaksu osa piiramist 30%ni ja suuremate preemiate puhul 20%ni preemiast ning nõudmist, et maksed oleksid seotud riskidega ja summasid kohandataks, kui investeeringud ebaõnnestuvad, ei saa pankurid enam mõelda üksnes lühiajalisele kasule, vaid peavad võtma arvesse ka oma tegevuse pikaajalisi riske.”
Uute eeskirjade kohaselt ei maksta preemiat korraga, vaid sellest 40–60% väljamaksmine lükatakse edasi ja selle saab tagasi nõuda, kui investeering ei anna oodatud tulemust.
Lisaks sellele tuleks vähemalt 50% preemiast maksta nn tingimusliku kapitalina – need vahendid võetakse panga raskuste korral esimesena kasutusele.
EL ei reguleeri palku
Pankurid teenivad kriisist hoolimata endiselt palju raha.
Ühe uuringu kohaselt saab keskmine Londoni pankur sel aastal preemiatena ligikaudu 23 000 eurot.
Kas see on õiglane, kui enamik töötajaid, kes on maksumaksjatena pangad hädast välja aidanud, peavad leppima palga endisele tasemele jäämise ja kärbetega? „ELi õigusaktid ei reguleeri inimeste palku, vaid loovad struktuuri ülemäärase riski vältimiseks,” ütleb McCarthy, kuid ta hoiatab, et pangad peavad seadma prioriteediks kapitali suurendamise, et kaitsta hoiustajaid ja maksumaksjaid rahakaotuse eest, selle asemel et maksta ülearu suuri preemiaid.
Kommenteerides pankade hiljutisi katseid kindlustada oma jalgealust uut kapitali kaasates, ütleb McCarthy, et Euroopa majanduse huvides on hädavajalik, et pangad täidaksid kapitalinõuded preemiate ja dividendide kontrolli all hoidmise, mitte laenamise vähendamise abil, sest viimane viiks ELi üksnes suuremasse majandussurutisse.
ET
1
PHOTO
20111205PHT33235.jpg
ET
2
PHOTO
20111205PHT33245.jpg
ET
3
PHOTO
20111205PHT33243.jpg
ET
4
PHOTO
20111205PHT33241.jpg
ET
5
PHOTO
20111205PHT33239.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
