LÕPLIK
A6-0130/2005
2.5.2005
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta
(KOM(2003)0739 – C5‑0642/2003 – 2003/0300(COD))
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Raportöör:
Mechtild Rothe
PE 350.184v03-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ja ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele lõpliku teksti ettevalmistamise abistamiseks ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselgelt valed või puuduvad lõigud mõnes tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
BEGRÜNDUNG.......................................................................................................................54
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamus ......................................................58
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJON ...............................69
MENETLUS..............................................................................................................................88
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta
( KOM(2003)0739 – C5‑0642/2003 – 2003/0300(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2003)0739 )
ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1 vastavalt millele Euroopa Komisjon parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0642/2003 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon arvamusi A6‑0130/2005 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil asi uuesti parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta või seda teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanek
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 1
(1) Euroopa Ühenduses on vajadus energia lõppkasutuse tõhususe parandamise ja energianõudluse suunamise järele, kuna igasugune edasine mõju energiatarnimisele ja jaotamistingimustele uute võimsuste rajamise või ülekande ja jaotamise parandamise teel on lühiajalises või keskpikas perspektiivis suhteliselt piiratud.
(1) Euroopa Ühenduses on vajadus energia lõppkasutuse tõhususe parandamise ja energianõudluse suunamise ning taastuva energia tootmise edendamise järele, kuna igasugune teist liiki mõju energiatarnimisele ja jaotamistingimustele uute võimsuste rajamise või ülekande ja jaotamise parandamise teel on lühiajalises või keskpikas perspektiivis suhteliselt piiratud.
Seetõttu aitab käesolev direktiiv kaasa tarnekindluse parandamisele.
Begründung
Wie bereits mehrfach vom Europäischen Parlament, der Kommission und dem Rat hervorgehoben, gehört die Förderung erneuerbarer Energien zur Strategie einer nachhaltigen Europäischen Energiepolitik und trägt zur Sicherung der Energieversorgung bei.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 2 a (uus)
(2 a) Ohtlike kliimamuutuste ennetamise üldeesmärkide saavutamiseks ja ülemaailmse keskmise temperatuuri hoidmiseks alla kehtestatud kõrgeima väärtuse 2 °C üle industrialiseerimisele eelneva taseme tuleb rakendada konkreetseid poliitikaid ja meetmeid.
Begründung
Die Kommission führt in der Begründung aus: „Dieses Energieeinsparziel schließt einen Anstieg des Energieverbrauchs nicht aus, zum Beispiel aufgrund eines starken Wirtschaftswachstums oder struktureller Veränderungen.
Durch die Quantifizierung und Überprüfung der Einsparungen kann belegt werden, dass der Energieverbrauch ohne diese Maßnahmen noch höher ausgefallen wäre.“ Die Maßnahmen bewirken damit nur, dass der Endenergieverbrauch geringer ausfällt, als es ohne sie der Fall gewesen wäre.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 2 b a (uus)
(2 b) Täiustatud energia kasutuse tõhusus võimaldab kuluefektiivse energia kokkuhoiu potenstiaali ärakasutamist majanduslikult kõige efektiivsemal viisil.
Meetmed energia kasutuse tõhususe parandamiseks ja nõudluse juhtimine võimaldavad niisugust energia kokkuhoidu ja aitavad seega vähendada Euroopa sõltuvust energia impordist.
Peale selle võib energiatõhusamate tehnoloogiate kasutusele võtmine anda positiivse tõuke uuenduslikele ideedele ja konkurentsivõimele Euroopas, nagu seda tõsteti esile ka kõrgetasemelise ekspertrühma, mille tööd juhtis Wim Kok, raportis.
Begründung
Es ist wichtig, in den Erwägungen über die mit dieser Richtlinie verbundenen Vorteile unmissverständlich klarzustellen, dass dahinter auch wirtschaftliche Gründe stehen und dass es einen eindeutigen Zusammenhang mit der Lissabon-Strategie gibt.
Dies ist schließlich einer der Leitgedanken des gesamten Dokuments.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 2 c (uus)
(2 c) Eesmärgiks seatud energia säästmise määrad ei too endaga automaatselt kaasa energia kasutuse vähendamist liikmesriikides või ELi tasemel ega vii seega automaatselt ka kõrgemalseisva eesmärgi saavutamiseni vältida ohtlikku kliimamuutust.
Begründung
Siehe Begründung des Änderungsantrags zu Erwägung 2a (neu).
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 6 a (uus)
(6 a) Seega ei ole käesoleva direktiivi eesmärk edaspidi edendada mitte ainult energiateenuste pakkumiste poolt, vaid luua tugevamaid stiimuleid ka nõudluse poole jaoks.
Sellel põhjusel tuleks igas liikmesriigis kohustada avalikku sektorit andma head eeskuju investeeringute, hoolduse ja muude energiat tarbivate seadmetega seotud väljaminekute, energiateenuste ja energia kasutuse tõhususe parandamise meetmete osas.
Begründung
Es ist wichtig, dass in dieser Richtlinie auch die Bedeutung der Nachfrageseite für die Entstehung des Marktes für Energiedienstleistungen betont wird, denn der gewünschte Markt wird nur dann entstehen, wenn es ein Angebot und eine Nachfrage gibt.
Dem öffentlichen Sektor kommt auf der Nachfrageseite eine Vorreiter- und Vorbildrolle zu.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 7 a (uus)
(7 a) 14. märtsi 2001. a resolutsioonis Euroopa Komisjoni tegevuskava kohta energiatõhususe parandamiseks Euroopa Ühenduses 1 kinnitas Euroopa Parlament uuesti oma varasemat seisukohta, et energia lõppkasutuse intensiivsuse iga-aastane vähendamine 2,5% on saavutatav, ning rõhutas energiatõhususe tähtsust Lissaboni eesmärkide saavutamiseks.
------------------
1 EÜT C 343, 5.12.2001, lk 190.
Begründung
Es ist unverzichtbar, neben der Position des Rates zu Fragen der Energieeffizienz auch die Position des Europäischen Parlaments zu erwähnen.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 8
(8) Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma vastu riiklikud eesmärgid energia lõppkasutuse tõhususe edendamiseks ning energiateenuste turu püsiva kasvu ja elujõulisuse tagamiseks.
(8) Seetõttu peaks ühendus tervikuna kehtestama liikmesriikidele siduvad eesmärgid energia lõppkasutuse tõhususe edendamiseks ning energiateenuste turu püsiva kasvu ja elujõulisuse tagamiseks, aidates sellega kaasa Lissaboni strateegia rakendamisele.
Liikmesriigid peaksid koostama ka lepingud asjaomaste standardite vastuvõtmiseks energiatõhususe tasandite täiustamiseks.
Begründung
Verbindliche Ziele sind unbedingt notwendig, da sie ein wichtiges politisches Instrument sind, um einen stabilen Rechtsrahmen zu schaffen und um Planungs- und Investitionssicherheit zu geben.
Sie stellen sicher, dass die Mitgliedstaaten konkrete Maßnahmen zur Erreichung dieses Zieles vornehmen und somit einen Markt für Energieeffizienzdienstleistungen fördern.
Verschiedene, in der Vergangenheit verabschiedete Rechtsakte, die - wie etwa die SAVE-Richtlinie - auf unverbindliche Empfehlungen im Bereich der Energieeinsparung setzten, haben nicht die erwünschte Einsparwirkung erzielt.
Die Förderung einer effizienteren Nutzung der Energie trägt zur Innovation bei, schafft zukunftsorientierte Arbeitsplätze und macht Europa insbesondere bei steigenden Energiepreisen, wettbewerbsfähiger.
Der Nutzen lässt sich so besser steigern als mit auf die Verbraucher ausgerichteten Einzelaktionen, noch dazu mit geringeren Kosten.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 11
(11) Energiavarustus- ja jaemüügiettevõtted võivad parandada energiakasutuse tõhusust Euroopa Ühenduses, kui turustatakse energiateenuseid, mis võimaldavad tõhusamat lõpptarbimist, näiteks tõhus soojustamine, soe vesi elamutes, jahutus, valgustus ja liikumapanev jõud.
Kasumi maksimeerimine oleks seega nende ettevõtete jaoks tihedamalt seotud energiateenuste müügiga võimalikult paljudele klientidele, mitte igale kliendile võimalikult suure energiakoguse müügiga.
(11) Energiajaotuse- ja jaemüügiettevõtted ning muud energiateenuste pakkujad võivad parandada energiakasutuse tõhustamist Euroopa Ühenduses kui turustatakse energiateenuseid, mis võimaldavad tõhusamat lõpptarbimist, näiteks nagu tõhus soojustamine, kohalik soe vesi, jahutus, valgustus ja liikumapanev jõud.
Kasumi maksimeerimine oleks seega nende ettevõtete jaoks tihedamalt seotud energiateenuste müügiga võimalikult paljudele klientidele, mitte igale kliendile võimalikult suure energiakoguse müügiga.
Eesmärgiga tagada kõikidele energiateenuste osutajatele võrdsed tingimused peab energiatarnijate ning jaemüüjate mitmesuguse tegevuse ristsubsideerimine olema rangelt keelatud.
Riiklikud reguleerivad asutused peavad aitama vältida konkurentsi moonutamist antud valdkonnas.
Begründung
Auch andere Anbieter von Energiedienstleistungen, etwa Ingenieurbüros, leisten einen wichtigen Beitrag zur Schaffung eines funktionierenden Marktes für Energiedienstleistungen.Auch andere Anbieter von Energiedienstleistungen, etwa Ingenieurbüros, leisten einen wichtigen Beitrag zur Schaffung eines funktionierenden Marktes für Energiedienstleistungen.
In der deutschen Übersetzung muss es zur Klarstellung "Energieverteiler" heißen.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 11 a (uus)
(11 a) Pakkumise rahastamisel ja nõudmise maksumusel on energiateenuste puhul oluline roll.
Fondide loomine, mis toetavad energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete rakendamise rahastamist ja energiateenuste turu arendamist, on seega oluline vahend niisuguse turu mittediskrimineeriva rahastamise käivitamiseks.
Begründung
Die Erhöhung der Energieeffizienz ist eines der zentralen energie- und umweltpolitischen Ziele der EU.
Die Schaffung von Angebot und Nachfrage auf einem Markt für Energiedienstleistungen ist ein wesentlicher Schritt auf dem Weg zu diesem Ziel.
Dabei nimmt die Finanzierung des Angebots eine genauso wichtige Rolle ein, wie die Nachfragegenerierung.
Die Einrichtung von Fonds in den Mitgliedstaaten ist daher ein wichtiges Instrument zur diskriminierungsfreien Anschubfinanzierung eines solchen Marktes.
Muudatusettepanek
10
Põhjendus 12
Igas liikmesriigis peaks avalik sektor andma head eeskuju investeeringute, hoolduse ja muude energiat tarbivate sisseseadetega seotud väljaminekute, energiateenuste ja energiatõhususe meetmete osas.
kustutatud
Begründung
Die Vorbildfunktion wurde in die Erwägung 6 a neu integriert.
Muudatusettepanek
11
Põhjendus 13 a (uus)
(13 a) Energia säästmise mehhanismide kindlaks määramisel seoses energia mahuga, mis lõpptarbijatele jaotakse ja/või müüakse, tuleks arvestada tõhususe suurenemist, mis tuleneb laiaulatuslike tehnoloogiliste uuenduste kasutamisest energia mõõtmise valdkonnas.
Begründung
Eine europäische Regelung, die den Versorgungsunternehmen/Verkäufern bestimmte Grenzwerte für Energieeinsparungen vorgibt, muss unseres Erachtens auch den durch diese Unternehmen bereits erzielten Energieeinsparungen Rechnung tragen, die sich aus der Anwendung von innovativen Messtechniken ergeben.
Muudatusettepanek
12
Põhjendus 15 a (uus)
(15 a) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjonile antud rakendusvolituste 1 kasutamise viisid.
_________________
1 EÜT L 184, 17.7.1999, lk.
23.
Begründung
Es handelt sich um eine Standardformulierung, die mittlerweile in allen EU-Rechtsakten, in denen das Komitologieverfahren vorkommt, üblich ist.
Dieser Änderungsantrag stellt lediglich eine Ergänzung zum Änderungsantrag betreffend Artikel 14 a dar.
Muudatusettepanek
13
Põhjendus 15 b (uus)
(15 b) Käesolev direktiiv on kooskõlas direktiivi 2003/54/EÜ sätetega.
Begründung
Bestimmte Elemente des Richtlinientextes passen nicht in einem liberalisierten Strommarkt.
Weil der europäische Strommarkt ab Juli 2004 in Bezug auf andere Kreise als Privathaushalte und ab Juli 2007 in Bezug auf Privathaushalte vollständig liberalisiert wird, sollte diese Richtlinie mit den Zielen der Richtlinie über den Elektrizitätsbinnenmarkt in Einklang stehen.
Muudatusettepanek
14
Artikli 2 lõige 3
3.
Liikmesriigid võivad hoonete energiatõhusust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/91/EÜ artikli 4 lõikes 3 loetletud hooned käesoleva direktiivi rakendusalast välja arvata.
3.
Liikmesriigid võivad hoonete energiatõhusust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/91/EÜ artikli 4 lõikes 3 loetletud hooned käesoleva direktiivi rakendusalast välja arvata, nagu ka rajatised, millele on kohaldatud saastekvootidega kauplemist käsitlev direktiiv 2003/87/EÜ ja saastatuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitlev direktiiv 96/61/EÜ.
Begründung
Siehe Punkt 3.3 der Begründung des Kommissionsvorschlags.
Muudatusettepanek
15
Artikli 3 punkt a
a) “Energia” on energia elektri, maagaasi (kaasa arvatud veeldatud maagaas ja veeldatud naftagaas), kaugkütte ja jahutamise, kütteainete, kivisöe ja pruunsöe, mootorikütuste (välja arvatud lennuki- ja välismaist päritolu punkrikütused) ning puidu- ja põllumajandusenergiatoodete ja jääkide kujul.
a) “Energia” on energia elektri, gaasi (kaasa arvatud veeldatud maagaas ja veeldatud naftagaas), kaugkütte ja jahutamise, kütteõlide, kivi- ja pruunsöe, mootorikütuste (välja arvatud lennuki- ja välismaist päritolu punkrikütused) ning puidu- ja maastiku hoolduse valdkonnast pärinevate energiatoodete ja jääkide kujul.
Begründung
Die Kommission erläutert nicht, weshalb Flugkraftstoffe und ausländische Bunkeröle ausgenommen werden sollen.
Ohne eine gute Begründung ist nicht einzusehen, weshalb diese Energieträger ausgenommen werden sollen.
Im Gesetz für den Vorrang erneuerbarer Energien (EEG) sind Abfälle, die aus der Landschaftspflege stammen, bereits als Energieträger aufgenommen.
Sie sollten im Rahmen dieser Richtlinie nicht unerwähnt bleiben, da diese auch in der Praxis eine wichtige Rolle spielen.
Flüssiggas ist kein Erdgas.
Der Begriff „Gas“ deckt alle Arten von Gas ab.
Muudatusettepanek
16
Artikli 3 punkt a a (uus)
a a) "Energiatõhusus" tähendab energiatarbimise vähendamist tehnoloogiliste ja/või majanduslike muutuste abil ja/või käitumise muutmist, mille tulemusena tagatakse samaväärne standard või mugavuse tase.
Begründung
Es ist unverzichtbar, die wichtigsten Begriffe der Richtlinie klar und einfach zu definieren.
Muudatusettepanek
17
Artikli 3 punkt a b (uus)
a b) "Energiasäästmine" on väärtus, mis tuleneb ilma spetsiaalse (energiatõhususe) meetme elluviimiseta toimuva energiatarbimise ja sellise meetme elluviimisel toimuva energiatarbimise võrdlemisest, võttes arvesse muid energiatarbimist mõjutavaid väliseid tingimusi.
Begründung
Es ist unverzichtbar, die wichtigsten Begriffe der Richtlinie klar und einfach zu definieren.
Muudatusettepanek
18
Artikli 3 punkt b
b) “Energiatõhususe meetmed” on ükskõik missuguse turul tegutseja, kaasa arvatud valitsused ja võimuorganid, poolt algatatud kõik sellised tegevused nagu energiateenused , energiatõhususe programmid ja mehhanismid või sarnased tegevused, mis viivad tõendatava ja mõõdetava energia lõppkasutuse tõhususe suurendamiseni ja seeläbi energia lõppkasutuse säästudeni mõõdetaval ajaperioodil.
b) “Energiatõhususe meetmed” on ükskõik missuguse turul tegutseja, kaasa arvatud valitsused ja võimuorganid, poolt algatatud kõik sellised tegevused nagu energiatõhususe teenused , energiatõhususe programmid ja mehhanismid või sarnased tegevused, mis viivad tõendatava ja mõõdetava energia lõppkasutuse tõhususe suurendamiseni ja seeläbi energia lõppkasutuse säästudeni mõõdetaval ajaperioodil.
Begründung
Die Klarheit darüber, welche Dienstleistung in der Richtlinie gemeint ist, hat entscheidende Bedeutung.
Muudatusettepanek
19
Artikli 3 punkt c
c) "Energiateenus" on energia lõppkasutajatele suunatud füüsiline kasutegur, mis tuleneb energia ja energiat tarbiva tehnoloogia kombinatsioonist ning teatud juhtudel teenuse tarnimiseks vajaminevast tegevusest ja hooldusest (näiteks soojus siseruumides, valgustus, soe vesi, jahutamine, toodete tootmine jne) ning mis vastab kvaliteedinõuetele ja suurendab energiatõhusust; mille kohta on kindlaks ajaperioodiks sõlmitud leping ning mille eest tasub otse neid kasutav tarbija või vahendaja.
c) "Energiateenus" on energia lõppkasutajatele suunatud füüsiline kasutegur, mis tuleneb energia ja energiat tarbiva tehnoloogia kombinatsioonist ning teatud juhtudel teenuse tarnimiseks vajaminevast tegevusest ja hooldusest (näiteks soojus siseruumides, valgustus, soe vesi, jahutamine, toodete tootmine jne) ning mis vastab kvaliteedinõuetele ja suurendab energiatõhusust; mille kohta on kindlaks ajaperioodiks sõlmitud leping ning mille eest tasub otse neid kasutav tarbija või vahendaja.
Energiateenuse osutamine üksikosade kaupa (energiaalane nõustamine, energiat säästvate seadmete paigaldamine jne) kuulub samuti käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.
Begründung
Der Begriff Energiedienstleistungen sollte auch die einzelnen Komponenten einschließen.
Viele KMU sind bereits in diesem Bereich tätig und leisten somit einen Beitrag zur Erreichung der Ziele dieser Richtlinie.
Muudatusettepanek
20
Artikli 3 punkt c a (uus)
c a) "Energiatõhususe teenus" on energiateenus, mis viib tõendatava ja mõõdetava energia lõpptarbimise tõhususe paranemiseni ja seeläbi energia lõpptarbimise säästudeni mõõdetavas ajavahemikus.
(Nimetatud muudatusettepanekut kohaldatakse ettepanekule täies ulatuses, st mõiste “energiateenus” asendatakse direktiivis läbivalt alati mõistega “energiatõhususe teenus”).
Begründung
Die Klarheit darüber, welche Dienstleistung in der Richtlinie gemeint ist, hat entscheidende Bedeutung.
Muudatusettepanek
21
Artikli 3 punkt g
g) “Kolmanda osapoole rahastamisleping” on finantskokkulepe , kuhu – lisaks energiatarnijale – kaasatakse ka energiateenuseid pakkuv ja investeeringuid finantseeriv kolmas pool .
Energiatõhususe parendamise läbi tekkinud säästude finantsväärtus määrab hüvituskulude määra, kaasa arvatud energiateenuse osutaja kasumi.
g) “Kolmanda osapoole rahastamisleping” on lepinguline kokkulepe, kus - lisaks energiatarnijale ja energiatõhususe meetmetest kasusaajale – osaleb ka kolmas pool, kes osutab energiatõhususe teenuseid, finantseerib tavaliselt investeeringuid ja esitab kasusaajale arve tasu kohta, mille suurus moodustab osa energiatõhususe meetmete rakendamisest tulenevatest energiasäästudest.
Begründung
Es bedarf einer deutlicheren Definition, damit die praktischen Folgen der jeweiligen Bestimmungen besser bewertet werden können.
Muudatusettepanek
22
Artikli 3 punkt h
h) “Energiatõhususe lepingu rakendamine” on finantskokkulepe , mis tagab energiatõhususe parendamise mahu, milles on vastavalt energiateenuse rakendamisele kokku lepitud, tegeliku saavutamise.
h) “Energiatõhususe lepingu rakendamine” on lepinguline kohustus , millega antakse lepingu kehtimise ajaks tagatis, et energiatõhususe parendamise maht, milles on vastavalt energiateenuse rakendamisele kokkulepitud, tegelikult saavutatakse .
Selline ettevõtte poolt võetud kohustus ühendatakse kohustusega saavutada tulemus, millega tagatakse osutatav teenus (mugavus, teenuste iseloom jne).
Begründung
Durch diese Bestimmung können die Maßnahmen unter die Richtlinie fallen, die von Energieeffizienzdienstleistern getroffen werden.
Muudatusettepanek
23
Artikli 3 punkt j
j) "Energia jaotusettevõte" on füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab energia, näiteks (kesk- ja madalpinge) elektri, maagaasi ja kaugkütte transpordi eest kas jaotusvõrkude või torujuhtmete kaudu ("võrgusüsteemi kaudu edastamine") või muude transpordi- ja jaotusvõrkude kaudu, mis on ette nähtud selliste energialiikide nagu katlakütuse, kivisöe, ligniidi ja mootorikütuse kohaletoimetamiseks lõpptarbijani.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Begründung
Die Änderung ist zur Korrektur eines Übersetzungsfehlers in der deutschen Übersetzung und gilt für die gesamte Richtlinie.
Muudatusettepanek
24
Artikli 3 punkt m
m) "Energiateenuste ettevõte" (ESCO) on ettevõte, mis pakub energiateenuseid, energiatõhususe programme ja muid energiatõhususe meetmeid kasutaja juures n ing võtab seda tehes teatava tehnilise ja mõnikord ka finantsriski; osutatud teenuste eest maksmine põhineb (täielikult või osaliselt) kvaliteedi tulemuslikkusnõuete täitmisel ja/või energiatõhususe parandamisel.
m) "Energiateenuste ettevõte" (ESCO) on ettevõte, mis pakub energia tõhususe teenuseid, energiatõhususe programme ja /või muid energiatõhususe meetmeid kasutaja juures;
Justification
Die Klarheit, welche Dienstleistung in der Richtlinie gemeint ist, hat eine entscheidende Bedeutung.
Die Definition muss unmissverständlich klarstellen, dass ein Energiedienstleister im Sinne dieser Richtlinie, nur sein kann, wer Leistungen zur Energieeffizienzverbesserung anbietet.
Muudatusettepanek
25
Artikli 3 punkt o a (uus)
o a) „Avalik sektor“ hõlmab kõiki avaliku haldusega tegelevaid ametiasutusi direktiivi 2004/18/EÜ 1 artikli 1 lõike 9 ja direktiivi 2004/17/EÜ 2 artikli 2 lõike 1 tähenduses ning nende osutatavaid teenuseid, samuti üldist majandushuvi pakkuvad teenused.
_______________________
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114), mida muudeti Euroopa Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1874/2004 (ELT L 326, 29.10.2004, lk 17).
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1), mida muudeti Euroopa Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1874/2004.
Begründung
Der öffentliche Sektor spielt in der Richtlinie eine wichtige Rolle.
Länderspezifische Unterschiede machen eine Definition notwendig.
Es ist sinnvoll, eine bereits in einer Richtlinie festgeschriebene Definition zu übernehmen.
Muudatusettepanek
26
Artikli 3 punkt o b (uus)
o a) “Energia säästmise täitmise lepingud” on lepingud, mille kohaselt energiateenuseid osutavad ettevõtted kaasajastavad ja renoveerivad avaliku sektori hooneid/rajatisi selleks avaliku sektori rahalisi vahendeid kasutamata.
Ettevõtted vastutavad ise finantseerimise tagamise ja projekti uuenduste eest ning selle eest tasumine toimub mitme aasta jooksul uuendustest tulenevatest tagatud säästudest.
Begründung
Energieeinsparungs-Leistungsverträge schaffen einen Mechanismus zur Finanzierung Energieeinsparungsmaßnahmen in öffentlichen Einrichtungen ohne Heranziehung von Haushaltsmitteln.
Energiedienstleister stellen die Finanzierung und die Verbesserungen an Einrichtungen bereit, die für Energieeinsparung notwendig sind (neue Beleuchtung, Heizgeräte, Steuerungen usw.).
Der Energiedienstleister garantiert die Energieeinsparungen, wird jährlich aus diesen Einsparungen vergütet, und zwar nur dann, wenn sich Einsparungen ergeben.
Die betreffende staatliche Stelle braucht nicht vorab Investitionskosten zu tragen und hat weniger Energieverbrauch; alle Energiekosteneinsparungen kommen ihr zugute, wenn der Vertrag ausgelaufen ist.
Muudatusettepanek
27
Artikli 3 punkt o c (uus)
o a) “Avaliku sektori / erasektori partnerlussuhted” on avaliku ja erasektori vaheline koostöövorm, mille eesmärgiks on käesoleva direktiiviga sätestatud ülesannete edukas täitmine, mida traditsiooniliselt täidab avalik sektor.
Avaliku sektori potentsiaalsed lepingupartnerid võivad olla energiatööstuses tegutsevad eraettevõtted, kes tarnivad energiat või pakuvad muid energiateenuseid.
Begründung
Die Definition betrifft einen Begriff, der Gegenstand eines späteren Änderungsantrags ist.
Der private Sektor sollte sich an der Zusammenarbeit im Hinblick auf mehr Energieeffizienz beteiligen.
Öffentlich-private Partnerschaften sind ein wichtiges Mittel zur Hebung der Qualität von Dienstleistungen für die Allgemeinheit, gerade auf dem Sektor Energie.
Muudatusettepanek
28
Artikli 4 lõige 1
1.
Liikmesriigid võtavad vastu iga-aastase kumulatiivse energiasäästu siduva eesmärgi energiateenuste, energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete põhjal, nagu on näiteks loetletud III lisas, ning järgivad seda eesmärki.
1.
Liikmesriigid võtavad vastu kumulatiivse energiasäästu siduvad eesmärgid energiateenuste, energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete põhjal, nagu on näiteks loetletud III lisas, ning järgivad neid eesmärke.
Begründung
Die Mitgliedstaaten sollen nicht nur ein verbindliches Ziel festlegen, sondern gemäß Artikel 4 Absatz 2 drei verbindliche Drei-Jahres-Ziele.
Muudatusettepanek
29
Artikli 4 lõige 2
2.
Eesmärk seisneb igal aastal säästetava energiaga, mille hulk võrdub 1% energia kogusest, mis jaotatakse ja/või mida müüakse lõppkasutajale, arvutatuna baasaasta järgi vastavalt I lisale.
Selle eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmetega seotud kulud ei tohiks ületada nendest saadavat tulu.
2.
Eesmärgid seisnevad säästetavas energias, mille koguhulk võrdub direktiivi ülevõtmisele järgneval esimesel kolmel aastal vähemalt 3%, järgneval kolmel aastal vähemalt 4% ja nendele järgneval kolmel aastal vähemalt 4,5% energia kogusest, mis jaotatakse ja/või mida müüakse lõppkasutajale, arvutatuna vastavalt I lisale.
Nende eesmärkide saavutamiseks võetavate meetmetega seotud kulud ei tohiks ületada nendest saadavat tulu.
Begründung
Energieeffizienz-Programme, Energiedienstleistungen und andere Energieeffizienzmaßnahmen zeigen oftmals erst nach 2-3 Jahren ein messbares Ergebnis, so dass ein Zeitraum von drei Jahren den Mitgliedstaaten mehr Flexibilität gibt.
Zudem mindert er auch den Messaufwand.
Ein über drei Jahre hinaus angelegter Zeitraum birgt die Gefahr, dass Maßnahmen erst sehr spät eingeleitet werden.
Ein Zeitraum von drei Jahren ist daher angemessen.
In den ersten drei Jahren (2006 bis 2009) sollen daher insgesamt mindestens 3% eingespart werden.
Dies entspricht den jährlichen Einsparzielen des Kommissionsvorschlages von 1% und soll den Mitgliedstaaten Zeit geben, erfolgreiche Energieeffizienz-Programme, Energiedienstleistungen und andere Energieeffizienzmaßnahmen zu etablieren.
In den darauf folgenden drei Jahren (2009 bis 2012) sollen die Energieeinsparungen leicht auf mindestens 4% steigen, was einem Jahresdurchschnitt von 1,3% entspricht.
In den Jahren 2012 bis 2015 soll schließlich eine Energieeinsparung von mindestens 4,5% (jährlich durchschnittlich 1,5%) erreicht werden.
So werden von 2006 bis 2015 insgesamt mindestens 11,5% an Energievolumen eingespart.
Die Energieeinsparungen sind unabhängig vom jeweiligen nationalen Wirtschaftswachstum, da die Energieeinsparungen zu Beginn der Laufzeit berechnet werden (Anhang I) und dieses Energievolumen unabhängig vom tatsächlichen Energieverbrauch eingespart wird.
Muudatusettepanek
30
Artikli 4 lõige 2 a (uus)
2 a.
Iga liikmesriik määrab kindlaks energiatõhususe parandamiseks kindlaks programmid ja meetmed.
Begründung
Auch im Einklang mit dem Subsidiaritätsprinzip, ex Art. 5 EGV, soll jedem Mitgliedstaat die Freiheit gelassen werden, spezifische Programme und Maßnahmen selbst festzulegen.
Muudatusettepanek
31
Artikli 4 lõige 3
3.
Selle eesmärgi kohaseid esimesi sääste lõpptarbijatele jaotamisel ja/või jaemüügil kohaldatakse esimesel kalendriaastal, mis järgneb direktiivi liikmesriikide õigusesse ülevõtmise aastale.
Need säästud suurenevad järgnevate aastate eesmärkide kumulatiivse kohaldamise tõttu kuni aastani 2012 k.a. ning maksimaalselt kuueks aastaks .
3.
Selle eesmärgi kohaseid esimesi sääste lõpptarbijatele jaotamisel ja/või jaemüügil kohaldatakse esimesel kalendriaastal, mis järgneb direktiivi liikmesriikide õigusesse ülevõtmise aastale.
Need säästud suurenevad järgnevate aastate eesmärkide kumulatiivse kohaldamise tõttu kuni aastani 2015 k.a.
Begründung
Energieeffizienz und Energieeinsparung müssen ein fester Bestandteil einer nachhaltigen Europäischen Energiepolitik werden.
Maßnahmen müssen daher entsprechend langfristig angelegt werden.
Es ist ferner wichtig, über das "Kyoto-Jahr-2012" hinaus, eine Strategie zur Energieeffizienz und Energiesparung zu verfolgen.
Muudatusettepanek
32
Artikli 4 lõige 4 a (uus)
4 a) Kui vastavalt artikli 14 lõikele 2 esitatud raport põhjal tõendatakse, et liikmesriikide poolt rakendatud meetmete tulemusena ei suurene energiatõhusus vastavalt lõikes 2 sätestatule, nõutakse asjassepuutuvatelt liikmesriikidelt eesmärgi saavutamiseks lisameetmete rakendamist.
Begründung
Muudatusettepanek
33
Artikli 4 lõige 5
5.
Liimesriigid nimetavad ühe või mitu uut või olemasolevat sõltumatut avaliku sektori ametisasutust või ametit selleks, et neid määrata üldkontrolli teostajateks ja vastutajateks lõikes 2 nimetatud eesmärkide saavutamise raamistiku järelevaatamisel, et seeläbi tõendada energiateenuste, programmide ja teiste energiatõhususe meetmete kaudu saavutatud säästusid ning teavitada tulemustest.
5.
Liikmesriigid nimetavad ühe või mitu uut või olemasolevat sõltumatut avaliku sektori ametisasutust või ametit selleks, et neid määrata üldkontrolli teostajateks ja vastutajateks lõikes 2 nimetatud eesmärkide saavutamise raamistiku järelevaatamisel, et seeläbi tõendada energiateenuste, programmide ja teiste energiatõhususe meetmete, kaasa arvatud juba võetud siseriiklike energiatõhususe meetmete, abil saavutatud säästusid ning teavitada tulemustest.
Begründung
Die Mitgliedstaaten, die Energieeffizienzprogramme schon eingeleitet haben, sollten nicht in Nachteil geraten.
Dieser Gedanke ist im Anhang vorgesehen, sollte aber auch im verfügenden Text stehen.
Bestehende Energieeffizienzprogramme der Mitgliedstaaten sollten durchweg zu dem gesetzten Ziel beitragen, und das Ziel sollte nicht bestehende einzelstaatliche Vorschriften noch erweitern.
Muudatusettepanek
34
Artikli 4 lõige 5 esimene lõik a (uus)
Osa nendest ülesannetest võib delegeerida eraasutustele.
Begründung
Private Stellen, die Erfahrungen bei der Evaluierung und Datenverarbeitung haben, können wichtige Aufgaben übernehmen und somit auch öffentliche Stellen entlasten.
Muudatusettepanek
35
Artikli 4 lõige 6
6.
Eesmärgi rakendamise ajaperioodi lõppedes vaatab komisjon lõikes 2 nimetatud eesmärgi läbi ja võtab vastu otsuse, kas teha ettepanek eesmärgi pikendamiseks või muutmiseks.
6.
Enne lõikes 2 nimetatud eesmärgi rakendamise ajaperioodi lõppemist teeb komisjon uue ettepaneku järgnevate eesmärkidega energiatõhususe saavutamiseks selle ajaperioodi lõpuks.
Begründung
Um Kontinuität zu wahren müssen unbedingt weitere Energieeffizienzziele festgelegt werden.
Der Kommission sollte allerdings freigestellt sein, einen neuen Vorschlag auszuarbeiten, in dem Lehren aus dem Zeitraum, für den das Ziel gilt, gezogen werden, statt dass das Ziel von Absatz 2 einfach nur fortgeschrieben oder geändert wird.
Muudatusettepanek
36
Artikli 4 lõige 7 a (uus)
7 a.
Liikmesriigid püüavad koos saavutada energiatõhususe parandamise sihteesmärke kõikides asjaomastes valdkondades, mis on määratletud kogu Euroopa lõikes energiatõhususe näitajate alusel.
Begründung
Ein einheitliches Ziel für die EU könnte die Märkte verzerren und ökonomisch unwirksam sein, deshalb könnte ein geeigneterer Ansatz in einem Leistungsvergleichssystem anhand von Energieindikatoren bestehen, etwa harmonisierte Indikatoren auf einzelnen Märkten (z.B. Haushaltsgeräte).
Die Mitgliedstaaten müssten dann in einer festgelegten Zeitspanne anhand des Benchmark ihre Energieeffizienz auf dem betreffenden Markt verbessern (z.B. prozentualer Anteil von Kühlschränken der Energieeffizienzklasse A am Absatz aller Kühlschränke)..
Muudatusettepanek
37
Artikli 4 lõige 7 b (uus)
7 b.
Euroopa Komisjon võib aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist vastavalt artiklile 14 a kasutada komiteemenetlust, et töötada välja ja võtta vastu kohustuslikud diferentseeritud siseriiklikud eesmärgid.
Selle protsendi arvutamisel tuleb arvestada iga liikmesriigi poolt saavutatud energiatõhususe tasemetega (mõõdetuna energia lõppkasutajate intensiivsusnäitajate ja CO 2 emissioonitaseme abil).
Kokkuvõttes tuleb nende diferentseeritud riiklike eesmärkidega täita vastavad kohustuslikud kolmeaastased kogu ELis kehtivad eesmärgid, mis tulenevad artikli 4 lõikest 2.
Diferentseeritud riiklikud eesmärgid asendavad ühtlustatud säästueesmärke.
Sellisel juhul I lisa lõiget 3 ei kohaldata.
Justification
Den Mitgliedstaaten soll die Möglichkeit, sich auf verbindliche differenzierte nationale Einsparziele zu einigen, offen gelassen werden.
Entscheidend ist, dass diese Ziele den vorgegebenen Zielen EU-weit entsprechen müssen, damit es nicht im Vergleich zu den einheitlichen Zielen zu einer Energieeinspar-Minderung kommt.
Bei differenzierten nationalen Zielen, die die bisherigen nationalen Energieeffizienzsteigerungen bei der Berechnung berücksichtigen, ist es nicht mehr erforderlich, dass sich Mitgliedstaaten "early actions" (Anh.
I Abs.
3) anrechnen lassen können.
Muudatusettepanek
38
Artikli 5 lõige 1
1.
Liikmesriigid määravad kindlaks avaliku sektori iga-aastase energiasäästu kohustusliku eesmärgi energiateenuste hanke, energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete abil ja järgivad seda.
Nimetatud eesmärk võib olla artikli 4 lõikes 1 sätestatud üldise eesmärgi alleesmärk, mis tähendab, et avaliku sektori eesmärgi täitmine aitab kaasa üldise eesmärgi täitmisele.
1.
Liikmesriigid määravad kindlaks avaliku sektori energiasäästu kohustuslikud eesmärgid energiateenuste hanke, energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete abil ja järgivad seda.
Nimetatud eesmärgid võivad olla artikli 4 lõikes 1 sätestatud üldiste eesmärkide alleesmärgid, mis tähendab, et avaliku sektori eesmärkide täitmine aitab kaasa üldiste eesmärkide täitmisele .
Begründung
Für den öffentlichen Sektor gilt die Begründung zum Artikel 4 Absatz 2 entsprechend.
Muudatusettepanek
39
Artikli 5 lõige 2
2.
Avaliku sektori eesmärk seisneb vähemalt 1,5% sellele sektorile jaotatud ja/või müüdud energia iga-aastases kokkuhoius, mis eraldatakse ja/või arvutatakse vastavalt artikli 4 lõikele 3 ja I lisas toodud metoodikale.
Võrdlemisel ja primaarenergiaks teisendamisel rakendatakse II lisas toodud teisendamistegureid.
2.
Avaliku sektori eesmärgid seisnevad direktiivi jõustumisele järgneval esimesel kolmel aastal kokku vähemalt 4,5%, järgneval kolmel aastal kokku vähemalt 5,5% ja nendele järgneval kolmel aastal kokku 6% sellele sektorile jaotatud ja/või müüdud energia kokkuhoius, mis eraldatakse ja/või arvutatakse vastavalt artikli 4 lõikele 3 ja I lisas toodud metoodikale.
Võrdlemisel ja primaarenergiaks teisendamisel rakendatakse II lisas toodud teisendamistegureid.
Begründung
Die notwendige Vorbildfunktion des öffentlichen Sektors rechtfertigt leicht anspruchvollere Ziele für den öffentlichen Sektor.
Ähnliche Vorschriften, die dem öffentlichen Sektor ebenfalls eine Vorreiterrolle bei der Erfüllung von Energieeffizienzzielen einräumen, finden sich bereits in der Richtlinie zur Förderung der Biokraftstoffe sowie in der Gebäuderichtlinie.
Muudatusettepanek
40
Artikli 5 lõige 3
3.
Liikmesriigid määravad uue(d) või olemasoleva(d) organisatsiooni(d), kes võtab (võtavad) endale haldus-, juhtimis- ja rakendamisvastutuse avalike hangete eesmärgi täitmiseks ning nõustamiseks ja hankeid puudutavate energiatõhususe alaste suuniste andmiseks.
Tegemist võib olla sama(de) avaliku sektori sõltumatu(te) asutus(t)ega, mida on kirjeldatud artikli 4 lõikes 5.
3.
Liikmesriigid määravad uue(d) või olemasoleva(d) organisatsiooni(d), kes võtab (võtavad) endale haldus-, juhtimis- ja rakendamisvastutuse avalike hangete eesmärkide täitmiseks ning nõustamiseks ja hankeid puudutavate energiatõhususe alaste suuniste andmiseks.
Tegemist võib olla sama(de) avaliku sektori sõltumatu(te) asutus(t)ega, mida on kirjeldatud artikli 4 lõikes 5.
Begründung
Siehe Artikel 5 Absatz 1 und 2.
Muudatusettepanek
41
Artikli 5 lõike 4 sissejuhatus
4.
Vastavalt lõikele 1 vastu võetud eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid lähtuda eelkõige riigihangete suunistest , mis võimaldavad riiklikel haldusorganitel siduda energiakasutuse tõhustamise oma investeeringute ja tegevuseelarvete ning tegevusega energiateenuste kasutamise, energiakasutuse tõhustamise programmide ja teiste energiatõhususe meetmete kaudu.
Järgides riiklikes ja ühenduse õigusaktides sätestatud riigihangete menetlusi, võivad nimetud suunised hõlmata järgmist:
4.
Vastavalt lõikele 1 vastu võetud eesmärkide saavutamiseks sätestavad liikmesriigid riigihangete suunised , mis kohustavad riiklikke haldusorganeid siduma energiakasutuse tõhustamise oma investeeringute ja tegevuseelarvete ning tegevusega energiateenuste kasutamise, energiakasutuse tõhustamise programmide ja teiste energiatõhususe meetmete kaudu ning seadma energiatõhususe riigihangete konkureerivate pakkumiste üheks hindamiskriteeriumiks.
Järgides riiklikes ja ühenduse õigusaktides sätestatud riigihangete menetlusi, hõlmavad nimetud suunised vähemalt järgmist:
Begründung
Um die Energieeinspar-Ziele des öffentlichen Sektors zu erreichen, bedarf es Leitlinien mit Mindestanforderungen, die für den öffentlichen Sektor europaweit gelten und damit eine gemeinsame Anstrengung im Energieeffizienzbereich sicherstellt.
Der öffentliche Sektor wird mit diesen Maßnahmen auch seiner Vorbildfunktion gerecht.
Wichtige Marktimpulse im Bereich der Energieeffizienz entstehen durch eine Verpflichtung einer energieeffizienten Beschaffung und ein Festschreiben der Energieeffizienz als Bewertungskriterium bei der Ausschreibung öffentlicher Aufträge.
Aufgrund von Umweltaspekten, Kosteneinsparungen und zur Förderung eines Energieeffizienzmarktes ist es erforderlich, dass die Energieeffizienz als Bewertungskriterium festgeschrieben wird.
Muudatusettepanek
42
Artikli 5 lõike 4 punkt b
b) nõuded seadmete ja sõidukite hankimisele igas seadmete ja sõidukite kategoorias energiasäästlike toodete hulgast, kasutades võimalusel säästlikkuse kindlustamiseks kasutuskulu analüüsi või võrdlevaid meetodeid;
b) nõuded seadmete hankimisele igas seadmete kategoorias energiasäästlike toodete hulgast, kasutades võimalusel säästlikkuse kindlustamiseks kasutuskulu analüüsi või võrdlevaid meetodeid;
Begründung
Der Straßenverkehr ist bereits Gegenstand mehrerer Richtlinien über sauberere Motoren und einen geringeren Schadstoffgehalt der Emissionen.
Darüber hinaus bringt es relativ wenig, den Straßenverkehr in dieser Richtlinie zu berücksichtigen, während der Luft- und Seeverkehr unerwähnt bleibt.
Es ist sehr schwierig, ja fast unmöglich, strukturelle Auswirkungen mit kostenwirksamen Maßnahmen wie in Anhang III Ziffer 1 Buchstabe k und l aufgeführt (zum Beispiel autofreie Tage für das Hinbringen der Kinder zu Schule und Kindergarten) zu erreichen.
Strukturelle Verbesserungen erfordern eine mittel- und langfristige europäische Strategie für einen auf Dauer tragbaren Verkehr (zum Beispiel sauberere Motoren und Brennstoffe), in welcher der Luft- und Seeverkehr berücksichtigt wird.
Muudatusettepanek
43
Artikli 5 lõige 4 esimene lõik a (uus)
Liikmesriigid avaldavad haldusorganite riigihangete energiatõhususe suunised ja eesmärgi kohaldamise perioodi lõppemisel vaatab Euroopa Komisjoni lõikes 2 osutatud eesmärgi läbi.
Begründung
Eine Veröffentlichung ist wichtig, damit die Kommission eine Bewertung der Leitlinien durchführen kann, um nach Ablauf des Zeitraums, für den das Ziel in Absatz 2 gilt, die Zweckmäßigkeit eines Vorschlags über Leitlinien und harmonisierte Maßnahmen zur Förderung der Energieeffizienz im öffentlichen Sektor vorzulegen.
Ein zusätzlicher administrativer Aufwand für die Mitgliedstaaten ist hierbei nicht zu erwarten, da die notwendigen Informationen bei den gemäß Artikel 5, Ziffer 3 zu schaffenden Stellen verfügbar sind.
Muudatusettepanek
44
Artikli 5 lõige 5
5.
Eesmärgi kohaldamise perioodi lõppemisel vaatab Euroopa Komisjoni lõikes 2 osutatud eesmärgi läbi ning kaalub, kas esitada ettepanek selle pikendamiseks või muutmiseks.
5.
Eesmärkide kohaldamise perioodi lõppemisel vaatab Euroopa Komisjoni lõikes 2 osutatud eesmärgid läbi ning kaalub, kas esitada ettepanek nende pikendamiseks või muutmiseks.
Samal ajal hindab Euroopa Komisjon avaliku sektori energiateenuste edendamise ühtlustatud juhiste ja meetmete ettepaneku kasulikkust.
Begründung
Das Potenzial für Energieeffizienz im öffentlichen Sektor ist in Europa enorm.
Eine Harmonisierung der Maßnahmen zur Förderung der Energieeffizienz im öffentlichen Sektor würde zu einer besseren Ausnutzung dieses Potenzials führen.
Die Kommission sollte daher nach Ablauf des Zeitraums, für den das Ziel gilt, eine solche Harmonisierung in Betracht ziehen und gegebenenfalls einen entsprechenden Vorschlag machen.
Muudatusettepanek
45
Artikkel 5 a (uus)
Artikkel 5 a
Energia lõppkasutuse tõhusus teistes sektorites
Ettevõtted võivad energiatõhususe edendamiseks sõlmida oma sektorisiseseid ühislepingud.
Siinkohal võivad ettevõtted esitada komisjonile avalduse, kes teatab kahe kuu jooksul, kas antud sektorile on võimalik kohaldada siduvaid energiasäästmise eesmärke.
Begründung
Während der vorgeschlagene Text bislang hauptsächlich auf die Mitgliedstaaten ausgerichtet ist, muss auch die Möglichkeit in Betracht gezogen werden, für einzelne Sektoren in Europa Vereinbarungen zu treffen und Ziele aufzustellen.
Dadurch verringert sich die Gefahr einer Störung des Binnenmarkts, denn konkurrierende Unternehmen sind gemeinsam für das Erreichen des für den Sektor gesetzten Ziels verantwortlich.
Muudatusettepanek
46
Artikli 6 sissejuhatav osa
Liikmesriigid kõrvaldavad energiateenuste nõudlust takistavad tegurid ja tagavad, et energiajaotusettevõtted ja/või energia jaemüügiettevõtted, kes müüvad elektrienergiat, gaasi, kaugkütet ja/või katlakütust:
Liikmesriigid kõrvaldavad energiatõhususe meetmete ja -teenuste nõudlust takistavad tegurid ja nende teenuste osutamise piirangud ning tagavad kooskõlas energiaturu liberaliseerimise edendamisega , et energiajaotusettevõtted ja/või energia jaemüügiettevõtted, kes müüvad elektrienergiat, gaasi, kaugkütet ja/või katlakütust, kivisütt ja mootorikütust :
Justification
Beeinträchtigungen bei der Durchführung können insbesondere bei der zeitlichen Limitierung (sowohl nach oben als auch nach unten) von Energiedienstleistungsverträgen, insbesondere beim Contracting, entstehen.
Eine zeitliche Begrenzung verhindert jedoch vor allem die nötigen Investitionen.
Der Energieeinzelhandelsunternehmer, der Kohle oder Kraftstoffe verkauft muss aufgrund der Gleichbehandlung mit einbezogen werden.
Die Verpflichtungen müssen im Einklang mit den Zielen der Liberalisierung der Energiemärkte stehen.
Muudatusettepanek
47
Artikli 6 punkt a
a) pakuvad ja edendavad aktiivselt energiateenuseid klientidele energia jaotamise ja/või müügi lahutamatu osana kas otse või teiste energiateenuste pakkujate vahendusel.
Energiaauditeid võimaldatakse nende klientidele tasuta seni, kuni energiateenused ei hõlma nendest 5%.
a) pakuvad ja edendavad aktiivselt energiateenuseid klientidele energia jaotamise ja/või müügi lahutamatu osana kas otse või teiste energiateenuste pakkujate vahendusel.
Begründung
Die von der Kommission vorgeschlagene Verpflichtung birgt die Gefahr des Marktungleichgewichtes zwischen Energieverteilern und Einzelhandelsunternehmen einerseits und unabhängigen Anbietern andererseits.
Ziel muss es jedoch sein, gleiche Chancen beim Anbieten von Energiedienstleistungen zu schaffen und ein Angebot von unabhängigen und qualitativ hochwertigen Energiedienstleistungen für jeden Sektor sicher zu stellen.
Diese Streichung lässt entsprechende Verpflichtungen in einzelnen Mitgliedstaaten unberührt.
Muudatusettepanek
48
Artikli 6 punkt b
b) hoiduvad igasugusest tegevusest, mis võib takistada energiateenuste osutamist, energiatõhususe programme või muid energiatõhususe meetmeid või takistada energiateenuste turu arengut ja energiatõhususe meetmeid üldiselt.
Artikli 4 lõikes 5 määratud asutused võtavad vajalikud meetmed sellise tegevuse lõpetamiseks.
b) hoiduvad igasugusest tegevusest, mis võib takistada energiateenuste nõudlust ja osutamist, energiatõhususe programme või muid energiatõhususe meetmeid või takistada energiateenuste turu arengut ja energiatõhususe meetmeid üldiselt.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sellise tegevuse lõpetamiseks.
Begründung
Neben der Durchführung darf auch die Nachfrage von Energiedienstleistungen, Energieeffizienzprogrammen und anderen Energieeffizienzmaßnahmen nicht durch Aktivitäten behindert werden.
Werbung bzw.
Sensibilisierung von Energiedienstleistungen, Energieeffizienzprogrammen und anderen Energieeffizienzmaßnahmen ist die Grundvoraussetzung, dass es zu einer erfolgreichen Durchführung kommt.
Muudatusettepanek 49
Artikli 6 punkt c
c) andma vastavalt artikli 4 lõikes 4 määratud ametiasutustele või ametkondadele teavet lõpptarbijaks olevate klientide kohta, et võimaldada energiakasutuse tõhustamise programmide korrektset kavandamist ja elluviimist ning edendada energiateenuseid ja energiakasutuse tõhustamiseks rakendatavaid abinõusid.
Selle teabe hulka peaks kuuluma varasem ja praegune teave lõppkasutaja tarbimise kohta, koormusnäitajad, kliendigrupid ja kus võimalik, geograafiline asukoht, säilitades samal ajal tundliku äriinformatsiooni puutumatuse ja konfidentsiaalsuse.
c) andma vastavalt artikli 4 lõikes 4 määratud ametiasutustele või ametkondadele teavet lõpptarbijaks olevate klientide kohta, et võimaldada energiakasutuse tõhustamise programmide korrektset kavandamist ja elluviimist ning edendada energiateenuseid ja energiakasutuse tõhustamiseks rakendatavaid abinõusid.
Selle teabe hulka peaks kuuluma varasem ja praegune teave lõppkasutaja tarbimise kohta, koormusnäitajad, kliendigrupid ja kus võimalik, geograafiline asukoht, säilitades samal ajal tundliku äriinformatsiooni puutumatuse ja konfidentsiaalsuse ja lõppkasutaja privaatsust kaitsvate riiklike või Euroopa õigusest tulenevate nõuete järgimise.
Begründung
Die Energieversorgungsunternehmen sind verpflichtet sich an die geltenden Bestimmungen zum Schutz der Privatsphäre zu halten.
Die in dieser Richtlinie enthaltenen Verpflichtungen sind dem untergeordnet.
Muudatusettepanek
50
Artikli 6 lõige 1 a (uus)
Liikmesriigid tagavad piisavad stiimulid, samad konkurentsitingimused, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse nendele ettevõtetele, millele ei kohaldata käesolevat artiklit, et võimaldada neil sõltumatult energiateenuseid pakkuda ja osutada.
Begründung
Diese Ergänzung ist wichtig, damit vor allem kleinere und unabhängige Berater unter fairen Wettbewerbsbedingungen ihre Leistungen anbieten können.
Muudatusettepanek
51
Artikkel 7
1.
Liikmesriigid tagavad, et energiateenuseid, energiatõhususe programme või muid energiatõhususe meetmeid pakutakse kõikidele vabatarbijatele, sh väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, tarbijatele ja väiketarbijate vabatahtlikele ühendustele; samuti tagavad nad energiateenuste, programmide ja muude meetmete asjakohase otsustamise ja rakendamise kvalifitseeritud organite, sh seadmete paigaldajate, energiateenuste ettevõtete, energianõustajate ja energiakonsultantide poolt.
1.
Liikmesriigid tagavad, et energiateenuseid, energiatõhususe programme või muid energiatõhususe meetmeid pakutakse kõikidele vabatarbijatele, sh väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, tarbijatele ja väiketarbijate vabatahtlikele ühendustele; samuti tagavad nad energiateenuste, programmide ja muude meetmete asjakohase otsustamise ja rakendamise kvalifitseeritud organite, sh paigaldajate, energiateenuste ettevõtete, energianõustajate ja energiakonsultantide poolt.
Begründung
Die Verwendung des Begriffs „Geräteinstallateure“ wirkt zu stark einschränkend.
Muudatusettepanek
52
Artikli 7 lõige 1 a (uus)
1 a.
Liikmesriigid tagavad selle, et mootorikütuse ja transpordi sektor täidavad oma spetsiifilised kohustused energiatõhususe ja energiasäästu osas.
Begründung
Diese Richtlinie muss in gleichem Maße den Strom-, Wärme- und Treibstoffmarkt berücksichtigen und in die Pflicht nehmen.
Muudatusettepanek
53
Artikli 7 lõige 1 b (uus)
1 b.
Liikmesriigid tagavad selle, et kõik energiasektorid täidavad neile püstitatud energiatõhususe ja energiasäästude alased spetsiifilised kohustused, mis määrati vastavalt sektori osakaalule majanduses ja eelmiste aastate tarbimissuundade valguses.
Begründung
Im Rahmen dieser Richtlinie sollten alle Sektoren der Energiewirtschaft berücksichtigt und die Märkte für alle Energieträger in die Pflicht genommen werden.
Durch die Berücksichtigung der Bedeutung der einzelnen Sektoren können die Anstrengungen optimal verteilt werden.
Durch die Berücksichtigung der Verbrauchsentwicklung ist es möglich, den Tendenzen an den Märkten vorab zu begegnen.
Muudatusettepanek
54
Artikkel 7 a (uus)
Artikkel 7 a
Teave ja nõuanded
1.
Liikmesriigid tagavad selle, et tehakse suuremaid pingutusi energia lõppkasutuse tõhususe edendamiseks koolides, kutsekoolides ja ülikoolides, kutse- ja täiskasvanuteõppes.
2.
Liikmesriigid loovad turu korraldajatele vastavad tingimused ja stiimulid energiatõhusust puudutava teabe kiiremaks edastamiseks ja nõuannete jagamiseks lõppkasutajast klientidele.
3.
Liikmesriigid toetavad käesoleva direktiivi eesmärke riikliku teabealase poliitika kaudu.
Begründung
Das Nutzerverhalten ist der Schlüssel zur Erschließung von Einspar- und Effizienzpotenzialen.
Wesentliche Voraussetzung hierfür ist die Aufklärung und Information der Bürger.
Hierzu muss auch die öffentliche Hand einen geeigneten Beitrag leisten.
Muudatusettepanek
55
Artikkel 7 b (uus)
Artikkel 7 b
Lepingu rakendamine
Liikmesriigid võtavad meetmed lepingu rakendamist võimaldavate turgude arengut pidurdavate märkimisväärsete takistuste kõrvaldamiseks ja loovad stiimulid lepinguliste töökorralduste edendamiseks.
Begründung
Das Contracting ist ein EU-weites Geschäftsmodell zur Erreichung von Ressourceneffizienz insbesondere durch Energieeinsparungen.
Als Anreize für die Realisierung von Contracting-Modellen sind z.B. steuerliche Anreize oder die Möglichkeit der Umlage von Contracting-Ausgaben auf die Betriebskosten zu erwägen.
Ferner sollten die Mitgliedstaaten darauf hinwirken einzelstaatliche Rechtsvorschriften so anzupassen, dass Vermieter die Kosten von Energieeffizienzmaßnahmen, Energiedienstleistungs- und Contractingkosten auf ihre Mieter umlegen können.
Muudatusettepanek
56
Artikli 10 punkt b
b) energia lõppkasutuse poolel jaotusettevõtete tehtud investeeringute kulusid on võimalik hüvitada nende jaotustariifidesse lülitamise kaudu, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada võrdne konkurents ja võrdsed võimalused teistele energiateenuste pakkujatele.
Loa kulude hüvitamiseks võib anda kuludele, mis on tekkinud artikli 6 punktis a sätestatud energiateenuste osutamisega seonduvate kohustuste täitmisega, kui pädev asutus hindab sellised kulud mõistlikeks ja konkurentsivõimelisteks.
kustutatud
Begründung
Aufgrund der Streichung der Verpflichtungen aus Artikel 6 a, besteht nicht mehr das Erfordernis für eine Festschreibung einer Refinanzierungsmöglichkeit für Energieverteiler und/oder Energieeinzelhandelsunternehmen.
Diese Streichung lässt entsprechende Verpflichtungen in einzelnen Mitgliedstaaten unberührt.
Muudatusettepanek
57
Artikli 11 lõiked 1 ja 2
1.
Ilma et see piiraks asutamislepingu artikleid 87 ja 88, võivad liikmesriigid asutada fondi või fonde, millest toetatakse energiatõhususe programmide elluviimist ja muid energiatõhususe meetmeid ning edendatakse energiateenuste turu arengut, sh energiaauditeid, energiasäästu finantsvahendeid ning vajadusel ka tõhustatud mõõtmist ja teavitava sisuga arvete koostamist.
Sellised fondid peaksid olema suunatud suuremate ülekandekuludega või suurema riskiga sektoritele ning need peaksid edendama energiateenuste ettevõtete (ESCO) ja teiste energiateenuste osutajate, sh sõltumatute energianõustajate ja seadmete paigaldajate arengut.
1.
Ilma et see piiraks asutamislepingu artikleid 87 ja 88, võivad liikmesriigid asutada fondi või fonde, et toetada energiatõhususe programmide elluviimist ja muid energiatõhususe meetmeid ning et edendada energiateenuste turu arengut, sh energiaauditeid, energiasäästu finantsvahendeid ning vajadusel ka tõhustatud mõõtmist ja teavitava sisuga arvete koostamist.
Asutatud fondid peaksid olema suunatud suuremate ülekandekuludega ja suurema riskiga lõppkasutajatele ning need peaksid edendama turgude arengut energiateenuste osutajate jaoks.
2.
Sellised fondid peaksid andma toetusi, laene, finantstagatisi ja/või teostama muud liiki rahastamist, mis tagavad tulemuste saavutamise.
2.
Kui sellised fondid luuakse, siis võivad nad anda toetusi, laene, finantstagatisi ja/või teostama muud liiki rahastamist, mis tagavad tulemuste saavutamise.
Begründung
Fonds sind ein mögliches Instrument zur Steigerung der Energieeffizienz.
Da bereits in vielen Mitgliedstaaten Märkte und Finanzierungen für Effizienzmaßnahmen bestehen, sollte die Einrichtung von Fonds eine Option sein, die sich nach einzelstaatlichen Erfordernissen richtet.
Muudatusettepanek
58
Artikli 11 lõige 3
3.
Fondid peaksid olema avatud kõigile abikõlblikele energiateenuste, energiasäästmise programmide ja muude energiatõhususe meetmete pakkujatele, kes tegutsevad energiateenuste siseturul, nagu ESCOd, sõltumatud energianõustajad ja seadmete paigaldajad.
Pakkumised viiakse läbi täielikus kooskõlas riigihangetele kehtivate eeskirjadega, tagades ühtlasi, et fondid täiendavad kommertsalustel rahastatavaid energiateenuseid, energiatõhususe programme ja muid energiatõhususe meetmeid ega konkureeri nendega.
3.
Fondid on avatud kõigile abikõlblikele energiateenuste, energiasäästmise programmide ja muude energiatõhususe meetmete pakkujatele, kes tegutsevad energiateenuste siseturul, nagu ESCOd, sõltumatud energianõustajad ja paigaldajad.
Pakkumised viiakse läbi täielikus kooskõlas riigihangetele kehtivate eeskirjadega, tagades ühtlasi, et fondid täiendavad kommertsalustel rahastatavaid energiateenuseid, energiatõhususe programme ja muid energiatõhususe meetmeid ega konkureeri nendega.
Begründung
Siehe Begründung des Änderungsantrags zu Artikel 11 Absatz 2.
Die Verwendung der Bezeichnung "Geräteinstallateure" ist zu einschränkend, denn es sind auch Installateure für Wärmedämmung und Anlagen einzuschließen.
Muudatusettepanek
59
Artikli 11 lõige 3 a (uus)
3 a.
Asutatavat fondi või asutatavaid fonde võib rahastada tariifidele ja/või hindadele lisatava lisatasu kaudu, energiaettevõtete osamakse kaudu vastavalt artiklile 6, energiamaksu kaudu või muude finantsvahendite abil.
Begründung
Den Mitgliedstaaten bleibt es überlassen, wie sie den/die Fonds finanzieren.
Muudatusettepanek
60
Artikli 11 lõige 3 b (uus)
3 b.
Samuti võivad liikmesriigid oma eesmärke saavutada energiasäästude tõhususe lepingute kaudu, mille kaudu saab ettevõtte ülesandeks uuendada avalikes rajatistes asuvaid energiaseadmeid ja teenuseid selleks eraldatud fonde kasutamata.
Ettevõtted vastutavad ise finantseerimise tagamise ja projekti uuenduste eest ning selle eest tasumine toimub mitme aasta jooksul uuendustest tulenevatest tagatud säästudest.
Begründung
Energieeinsparungs-Leistungsverträge bieten einen Mechanismus zur Finanzierung der Verbesserung bei öffentlichen Einrichtungen ohne Heranziehung von Haushaltsmitteln.
Die Energieversorger erbringen die Finanzierungs- und Modernisierungsleistungen, die für Energieeinsparungen nötig sind (neue Beleuchtung, Heizgeräte, Steuerungen usw.).
Der Energiedienstleister garantiert die Energieeinsparungen, wird jährlich aus diesen Einsparungen vergütet, und zwar nur dann, wenn sich Einsparungen ergeben.
Die betreffende staatliche Stelle braucht nicht vorab Investitionskosten zu tragen und hat weniger Energieverbrauch; alle Energiekosteneinsparungen kommen ihr zugute, wenn der Vertrag ausgelaufen ist.
Muudatusettepanek
61
Artikkel 12
Liikmesriigid tagavad sõltumatute ja kõrge kvaliteediga energiaauditite teostamise kavade koostamise võimalike energiakasutuse tõhustamise abinõude ja energiateenuste vajaduse väljaselgitamiseks ning valmistavad ette nende rakendamise.
Auditite tellimine peab olema võimalik ka väiksematele kodumajapidamis-, äri-, väikestele ja keskmise suurusega tööstuspindadele ning ettevõtetele, kellel on võrreldes teistega suhteliselt suured tegevuskulud.
Liikmesriigid tagavad sõltumatute ja kõrge kvaliteediga energiaauditite teostamise kavade koostamise võimalike energiakasutuse tõhustamise abinõude ja energiateenuste vajaduse väljaselgitamiseks ning valmistavad ette nende rakendamise.
Auditite tellimine peab olema võimalik ka väiksematele kodumajapidamis-, äri-, väikestele ja keskmise suurusega tööstuspindadele ning ettevõtetele, kellel on võrreldes teistega suhteliselt suured tegevuskulud.
Võimaluse korral rakendatakse energiakasutuse tõhustamise juhtimis- ja auditeerimissüsteemi (E2MAS).
Begründung
Ein maßgeschneidertes Instrument zur Bewertung und Optimierung des Energieverbrauchs von kleineren gewerblichen und kommerziellen Kunden sollte herangezogen werden, um einen einheitlichen Ansatz auf EU-Ebene zu schaffen.
Muudatusettepanek
62
Artikkel 12 a (uus)
Artikkel 12 a
Energia ja energiat tarbivate seadmete teisendamine
Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist annab komisjon hinnangu sellele, mil määral on praegu ja tulevikus võimalik energia teisendamise ja paigaldiste arvelt energiakokkuhoidu saavutada, nt minnes üle individuaalsetelt kateldelt kaugküttele või fossiilsetelt kütustelt taastuvenergiale.
Seda hinnangut kasutatakse liikmesriikides lisavahendina suurema kokkuhoiu ja ökoloogilise kasu saamiseks, et saavutada energiasäästvusega seotud eesmärgid.
Begründung
Die Umstellung von Energieträgern und energieverbrauchenden Geräten hat das Potenzial für sehr umfangreiche Energieeinsparungen.
Diese Bewertung hilft den Mitgliedstaaten dabei, auf EU-Ebene effizienzbezogene Maßnahmen auch auf diesen Bereich anzuwenden, um das Potenzial ganz zu nutzen.
Muudatusettepanek
63
Artikli 13 lõige 1
1.
Liikmesriigid tagavad, et:
1.
Liikmesriigid tagavad koostöös energiaettevõtetega , et:
kõik võrgupõhise energiajaotuse õppkasutajad ja/või jaemüügifirmad saavad kasutada konkurentsivõimelise hinnaga individuaalseid mõõdikuid, mis näitavad täpselt kliendi energiatarbimist ja tegelikku kasutusaega.
alati, kui luuakse uus ühendus või kui olemasolev mõõdik vahetatakse välja ja muudel juhtudel, kui see on tehniliselt võimalik, majanduslikult põhjendatud ja proportsionaalses vastavuses potentsiaalsete säästudega, saavad võrgupõhise energiavarustusettevõtete lõppkasutajad kasutada konkurentsivõimelise hinnaga individuaalseid mõõdikuid, mis näitavad täpselt kliendi energiatarbimist ja tegelikku kasutusaega.
Justification
Der Einbau von Zähler bei allen Kunden verbessert deren Einsicht in den eigenen Energieverbrauch, schafft eine Kultur des Energiebewusstseins und führt zu Verbrauchssenkungen.
Allerdings könnte die Installierung individueller Zähler aufgrund von unterschiedlichen Installationen innerhalb von Gebäuden, insbesondere in alten Gebäuden, zu einem unverhältnismäßigen Aufwand führen, daher sind Zumutbarkeit und Verhältnismäßigkeit mit zu berücksichtigen.
Muudatusettepanek
64
Artikli 13 lõige 2
2.
Liikmesriigid tagavad järgmist:
2.
Liikmesriigid tagavad järgmist:
arvete koostamine kajastab tegelikku tarbimist arusaadavates terminites.
Kliendid saavad teavet ka oma tarbimisnäitude kohta, mis võimaldavad neil oma energiatarbimist reguleerida.
Kui see on asjakohane, esitatakse võrgupõhise energia puhul jaotus- ja energiatasud samal arvel.
arvete koostamine kajastab tegelikku tarbimist arusaadavates terminites.
Kliendid saavad regulaarselt teavet oma tarbimisnäitude kohta, mis võimaldavad neil oma energiatarbimist reguleerida.
Kui see on asjakohane, esitatakse võrgupõhise energia puhul jaotus- ja energiatasud samal arvel.
Begründung
Die Verbrauchswerte sind, ebenso wie Energiepreise und Verteilentgelte, wesentliche Faktoren in Bezug auf die Steuerung des individuellen Energieverbrauchs.
Deshalb müssen die Verbraucher regelmäßig über diese Zahlen informiert werden.
Regelmäßige Abrechnungen helfen dem Verbraucher zudem, Verschuldung zu vermeiden.
Muudatusettepanek
65
Artikli 13 lõike 3 sissejuhatus
3.
Liikmesriigid tagavad järgmist:
3.
Liikmesriigid tagavad koostöös energiaettevõtetega , et:
Begründung
Muudatusettepanek
66
Artikli 13 lõike 3 punkt b
b) kui see on asjakohane, graafilisel kujul võrdlused tarbija praeguse energiatarbimise ja eelmise aasta sama perioodi vahel;
b) kui see on asjakohane, võrdlused tarbija praeguse energiatarbimise ja eelmise aasta sama perioodi vahel, vajadusel koos korrigeerimistega, näiteks seoses ilmastikutingimustega;
Begründung
Um einen realistischen Vergleich zu ermöglichen, sind gegebenenfalls Korrekturfaktoren zu berücksichtigen.
Muudatusettepanek
67
Artikli 13 lõike 3 punkt c
c) võrdlused normitud või võrdlevate testide abil välja selgitatud sama kategooria keskmise energiatarbijaga;
c) võrdlused normitud või võrdlevate testide abil välja selgitatud sama kategooria keskmise energiatarbijaga ja normitud või võrdlevate testide abil välja selgitatud keskmise energiakasutajaga sellest asenduskategooriast, mille puhul on ökoloogiline mõju kõige suurem;
Begründung
Den Verbrauchern sollen Informationen über die beste Alternativkategorie geboten werden.
Muudatusettepanek
68
Artikli 13 lõike 3 punkt d
d) mõju keskkonnale, nagu tarbimiseks jaotatud või müüdud energia CO2 tase;
d) mõju keskkonnale, nagu tarbimiseks jaotatud või müüdud energia CO2 tase; Elektritööstuses puhul on direktiivi 2003/54/EÜ artikli 3 lõike 6 punkt b käesoleva sätte suhtes ülimuslik.
Begründung
Die Verpflichtung der Stromwirtschaft, die Umweltauswirkungen bestimmter Brennstoffe bekanntzugeben, ist in der Richtlinie über den Elektrizitätsbinnenmarkt (2003/54/EG) deutlich geregelt.
Deshalb sollte die Richtlinie über Endenergieeffizienz und Energiedienstleistungen die genannte Bestimmung nicht ändern oder wiederholen.
Ein stabiler, kohärenter Regelungsrahmen ist für eine effiziente Tätigkeit der europäischen Unternehmen sehr wichtig.
Muudatusettepanek
69
Artikli 13 lõike 3 punkt e
e) kontaktteave, sh veebileheküljed, kust on võimalik saada teavet olemasolevate energiateenuste, energiakasutamise tõhustamise programmide ja muude energiakasutuse tõhustamise meetmete, samuti energiat tarbivate seadmete tehniliste näitajate kohta.
e) tarbijakaitseorganisatsioonide, energiaasutuste või samalaadsete organite kontaktteave, sh veebileheküljed, kust on võimalik saada teavet olemasolevate energiateenuste, energiakasutamise tõhustamise programmide ja muude energiakasutuse tõhustamise meetmete, samuti energiat tarbivate seadmete, sh mistahes turule tulevate „faktor 4“ seadmete, tehniliste näitajate kohta.
Begründung
Die Kontaktangabe darf nicht zur Bevorzugung von einzelnen, bestimmten Energiedienstleistern führen.
„Faktor 4“ bedeutet gegenwärtig auf den Markt kommende neue Technik, die durch verbesserte Leistung und verbesserten Wirkungsgrad bei geringerem Energieverbrauch Einsparungen bringt .
Muudatusettepanek
70
Artikkel 13 a (uus)
Artikkel 13 a
Energiasäästmise mehhanismide määratlus
Energia säästmise mehhanismide kindlaks määramisel seoses energia mahuga, mis lõpptarbijatele jaotakse ja/või müüakse, tuleks arvestada tõhususe suurenemist, mis tuleneb laiaulatuslike tehnoloogiliste uuenduste kasutamisest energia mõõtmise valdkonnas.
Begründung
Eine europäische Regelung, die den Versorgungsunternehmen/Verkäufern bestimmte Grenzwerte für Energieeinsparungen vorgibt, muss unseres Erachtens auch den durch diese Unternehmen bereits erzielten Energieeinsparungen Rechnung tragen, die sich aus der Anwendung von innovativen Messtechniken ergeben.
Muudatusettepanek
71
Artikli 14 lõige 1
1.
Liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva direktiivi üldise haldamise ja rakendamise kohta.
Aruandes tuuakse ära teave võetud või kavandatavate meetmete kohta, k.a energiateenuste osutajate kvalifitseerimise, sertifitseerimise ja/või akrediteerimise kohta.
Samuti tuuakse selles ära teave energiaauditite süsteemide, energiasäästu finantsvahendite, tarbimise tõhustatud mõõtmise ja informatiivse arvete koostamise kohta.
Aruandesse tuleks lisada ka teave meetmete eeldatavate mõjude ja rahastamise kohta.
1.
Aasta pärast käesoleva direktiivi ülevõtmist annavad liikmesriigid komisjonile aru selle üldise haldamise ja rakendamise kohta.
Aruandes tuuakse ära teave võetud või kavandatavate meetmete, k.a energiateenuste osutajate kvalifitseerimise, sertifitseerimise ja/või akrediteerimise kohta, ning alt-üles süsteemi rakendamise kohta.
Samuti tuuakse selles ära teave energiaauditite süsteemide, energiasäästu finantsvahendite, tarbimise tõhustatud mõõtmise ja informatiivse arvete koostamise kohta.
Aruandesse tuleks lisada ka teave meetmete eeldatavate mõjude ja rahastamise kohta.
Begründung
Es ist notwendig für den ersten Bericht eine zeitliche Vorgabe zu machen.
Ein Jahr nach Umsetzung ist auch für einen Bericht über die Anwendung eines europaweit harmonisierten Bottom-up Systems sinnvoll.
Muudatusettepanek
72
Artikli 14 lõige 2
2.
Mitte hiljem kui kaks aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist ja edaspidi iga kolme aasta järel kuni aastani 2012 k.a, esitavad liikmesriigid komisjonile aruande oma edusammude kohta artikli 4 lõikes 1 sätestatud riikliku iga-aastase energiasäästu eesmärgi ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud avaliku sektori eesmärgi täitmisel ning artikli 6 punktis a sätestatud energiateenuste arengu kohta.
Nõuetekohaselt tuuakse välja ja kvantifitseeritakse varasemate aastate meetmete mõju, mida on säästude väljaarvutamisel arvesse võetud.
Seda jätkatakse niikaua, kuni on esitatud aruanne artiklites 4 ja 5 sätestatud eesmärgi viimase aasta kohta.
2.
Mitte hiljem kui 1. oktoobril 2009 ja edaspidi iga kolme aasta järel kuni aastani 2015 k.a, esitavad liikmesriigid komisjonile aruande oma edusammude kohta artikli 4 lõikes 1 sätestatud riiklike energiasäästu eesmärkide ja artikli 5 lõikes 1 sätestatud avaliku sektori eesmärkide täitmisel ning artikli 6 punktis a sätestatud energiateenuste arengu kohta.
Nõuetekohaselt tuuakse välja ja kvantifitseeritakse varasemate aastate meetmete mõju, mida on säästude väljaarvutamisel arvesse võetud.
Seda jätkatakse niikaua, kuni on esitatud aruanne artiklites 4 ja 5 sätestatud eesmärgi viimase aasta kohta.
Begründung
Die Einsparziele gelten ab Umsetzung der Richtlinie gemäß Artikel 16.
Es ist sinnvoll, entsprechend den Zielen alle drei Jahre zu berichten.
Muudatusettepanek
73
Artikli 14 lõige 2 a (uus)
2 a) Komisjon võtab vastu komiteemenetluse, mille eesmärgiks on esiteks püstitada liikmesriikidele individuaalsed eesmärgid vastavalt nende tegevusele ja olemasolevale potentsiaalile täiendavalt parandada oma energiatõhusust ja teiseks määrata kindlaks meetodid energia lõppkasutuse tõhususe eesmärkide arvutamiseks.
Begründung
Das Ausschussverfahren ist dazu angetan, Flexibilität für die einzelnen Mitgliedstaaten zu schaffen und zugleich darauf hinzuwirken, dass die Zielvorgaben europaweit verbindlich bleiben.
Muudatusettepanek
74
Artikli 14 lõige 3
3.
Liikmesriikide aruannete põhjal koostab komisjon hinnangu, mil määral on liikmesriigid teinud edusamme riiklike eesmärkide saavutamise suunas.
Komisjon avaldab oma järeldused aruandes, tehes seda esimest korda mitte hiljem kui kolm aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist ja pärast seda iga kolme aasta järel.
Nimetatud aruandele lisatakse vajadusel ja võimaluse korral ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule täiendavate meetmete kohta.
3.
Liikmesriikide aruannete põhjal koostab komisjon hinnangu, mil määral on liikmesriigid teinud edusamme riiklike eesmärkide saavutamise suunas.
Komisjon avaldab oma järeldused aruandes, tehes seda esimest korda mitte hiljem kui neli aastat pärast käesoleva direktiivi rakendamist ja pärast seda iga kolme aasta järel.
Nimetatud aruandele lisatakse vajadusel ja võimaluse korral ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule täiendavate meetmete kohta.
Komisjon tagab, et liikmesriigid vahetavad teavet parimate energiasäästu tavade kohta.
Begründung
Nach der ersten Stufe nach drei Jahren müssen zunächst die Evaluierungen und die Berichte der Mitgliedsaaten abgewartet werden, bevor die Kommission sie bewerten kann.
Dies wird voraussichtlich erst nach mehr als drei Jahren möglich sein.
Die Veröffentlichung der erreichten Energieeinsparungen würde den Druck der vorbildlichen Mitgliedstaaten auf die Mitgliedstaaten mit geringen Einsparungen erleichtern und den Austausch vorbildlicher Verfahren anregen.
Muudatusettepanek
75
Artikli 14 lõige 3 a (uus)
3 a) Komisjon avaldab mitte hiljem kui kahe aasta möödudes alates käesoleva direktiivi vastuvõtmisest tulude ja kulude mõjuhinnangu, uurides seoseid ELi normide, eeskirjade, poliitika ja lõppkasutuse energiatõhususe meetmete vahel.
Begründung
Um für die Schlüssigkeit der Konzepte und Maßnahmen der Union zu sorgen, sollte die Kommission eine Kosten-Nutzen-Bewertung vornehmen, in der untersucht wird, wo es Unstimmigkeiten und Überlappungen zwischen den auf Endenergieeffizienz bezogenen Normen, Rechtsvorschriften, Konzepten und Maßnahmen der EU gibt, und nötigenfalls Korrekturen vorschlagen.
Außerdem sollten in der Bewertung der Kommission Empfehlungen dazu gemacht werden, wie die Kohärenz zwischen den Zielen dieser Richtlinie und weiteren Programmen der Gemeinschaft, besonders dem Programm Intelligente Energie – Europa sowie dem 6. und dem bevorstehenden 7.
Rahmenprogramm FuE, verbessert werden kann.
Muudatusettepanek
76
Artikkel 14 a (uus)
Artikkel 14 a
Komiteemenetlus
1) Komisjoni tegevust toetab komitee.
2) Käesolevale artiklile viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes nõuetekohaselt arvesse sama otsuse artiklit 8.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikest 6 tulenevaks perioodiks sätestatakse käesolevaga kolm kuud.
3) Komitee võtab vastu oma töökorra.
Begründung
Ein solcher Ausschuss ist notwendig vor allem zur Entwicklung und Fortentwicklung eines harmonisierten europäischen Bottom-up Systems und zur möglichen Ausarbeitung und Beschließung von differenzierten nationalen Zielen.
Muudatusettepanek
77
Artikkel 16 a (uus)
Artikkel 16 a
Täiendavad õigusaktid
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. jaanuariks 2007 uue direktiivi ettepaneku, mis katab täielikult energiatõhususe ja energiateenuste edendamist kütuse- ja transpordisektoris.
Begründung
Der Energieverbrauch auf dem Sektor Verkehr ist in der EU in den letzten Jahren schneller als auf irgendeinem anderen Sektor gestiegen; hierauf entfallen rund ein Drittel aller verbrauchten Energie und ein Viertel der gesamten im Europa heute emitierten CO 2 -Mengen.
Wenn man bedenkt, welche Bedeutung der Sektor Kraftstoff und Verkehr hat, welche Umweltauswirkungen er hat und dass das Problem der Sicherung der Energieversorgung zu seinem reibungslosen Funktionieren gelöst werden muss, dann wird in dieser Richtlinie der Themenbereich Energieeffizienz und Energiedienstleistungen auf dem Sektor Kraftstoff und Verkehr nicht angemessen behandelt.
Hier muss möglichst bald durch eine eigene, umfassende Richtlinie Abhilfe geschaffen werden.
Muudatusettepanek
78
I lisa lõige 1
1.
Liikmesriigid arvutavad välja kogu lõpliku sisemaise energiatarbimise aritmeetilise keskmise viimase viie kalendriaasta kohta, mis eelneb käesoleva direktiivi rakendamisele ja mille kohta on olemas ametlikud andmed, kasutades seda baasperioodina käesoleva direktiivi kogu kehtivusaja jooksul.
Nendeks andmeteks loetakse lõpptarbijatele jaotatud või müüdud energiakogust, mida ei ole korrigeeritud kraadööpäevade, struktuurimuutuste või tootmise muutustega.
1.
Liikmesriigid arvutavad välja kogu lõpliku sisemaise energiatarbimise aritmeetilise keskmise viimase viie kalendriaasta kohta, mis eelneb käesoleva direktiivi rakendamisele ja mille kohta on olemas ametlikud andmed.
Nende arvude põhjal arvutatakse välja energiasäästud, mis tuleb saavutada.
Baasmäära kasutatakse käesoleva direktiivi kogu kehtivusaja jooksul.
Nendeks andmeteks loetakse lõpptarbijatele jaotatud või müüdud energiakogust, mida ei ole korrigeeritud kraadööpäevade, struktuurimuutuste või tootmise muutustega.
Begründung
Dieser Änderungsantrag gilt als Klarstellung, da der aufgrund der Basisperiode ermittelte Basiswert entscheidend ist.
Muudatusettepanek
79
I lisa lõige 2
2.
Iga-aastased energiasäästu eesmärgid arvutatakse baasperioodi kohta GWh-des või selle ekvivalendina, kasutades II lisas toodud teisendamistegureid.
2.
Energiasäästu eesmärgid arvutatakse viieaastase perioodi keskmise energiatarbimise kohta GWh-des või selle ekvivalendina, kasutades II lisas toodud teisendamistegureid.
See meetod on sõltumatu SKT kasvust.
Begründung
Diese Ergänzung gilt als Klarstellung der Energieeinsparberechnung.
Ein Anstieg des Energieverbrauchs aufgrund eines Wirtschaftswachstums ist mit dieser Methode auch weiterhin möglich.
Muudatusettepanek
80
I lisa lõige 3
3.
Teatud aastal saavutatud energiasääste, mis tulenevad eelneval aastal, kuid mitte varem kui 1991. aastal algatatud energiatõhususe meetmetest, võib arvesse võtta iga-aastaste säästude arvutamisel.
Sellised energiasäästud peaksid vastavalt käesoleva direktiivi IV lisa suunistele olema mõõdetavad ja kontrollitavad.
3.
Teatud aastal pärast käesoleva direktiivi jõustumist saavutatud energiasääste, mis tulenevad mingil eelneval aastal, kuid mitte varem kui 2000 . aastal, algatatud energiatõhususe meetmetest ja mis avaldavad püsivat mõju , võib arvesse võtte säästude arvutamisel.
Sellised energiasäästud peavad vastavalt käesoleva direktiivi IV lisa suunistele olema mõõdetavad ja kontrollitavad.
Begründung
Im Hinblick auf die Verfügbarkeit von Daten, die Schwierigkeit der nachträglichen Berechnung und insbesondere der durchschnittlichen Dauer der Wirkungen von Maßnahmen, ist es sinnvoll, einen kürzeren Zeitraum für die Anrechenbarkeit von "early actions" zu wählen.
Um eine Evaluierung gemäß Anhang IV ordnungsgemäß durchzuführen, sind die genannten Voraussetzung entscheidend.
Muudatusettepanek
81
III lisa sissejuhatus
See lisa sisaldab näiteid, millistes valdkondades on võimalik energiatõhususe programme ja teisi energiatõhususe meetmeid arendada ja rakendada.
Artiklites 4 ja 5 sätestatud energiasäästude eesmärkide täitmist arvestades peavad energiatõhususe programmid ja teised energiatõhususe meetmed hõlmama tegevusi, mille tulemuseks on tõendavad ja mõõdetavad energiakasutust vähendavad säästud, keskkonna mõju suurendamata.
Energiateenused, energiatõhususe programmid ja teised energiatõhususe meetmed peavad olema kuluefektiivsed ja nende pakkumine ning rakendamine olema kättesaadav kõikidele sertifitseeritud, kvalifitseeritud ja/või akrediteeritud energiateenuste, energiatõhususe programmide ja teiste energiatõhususe meetmete pakkujatele.
Käesolev loetelu ei ole kõikehõlmav, kuid on mõeldud juhtnööriks.
See lisa sisaldab näiteid, millistes valdkondades on võimalik energiatõhususe programme ja teisi energiatõhususe meetmeid arendada ja rakendada.
Artiklites 4 ja 5 sätestatud energiasäästude eesmärkide täitmist arvestades peavad energiatõhususe programmid ja teised energiatõhususe meetmed hõlmama tegevusi, mille tulemuseks on tõendavad ja mõõdetavad energiakasutust vähendavad säästud, keskkonna mõju suurendamata.
Energiateenused, energiatõhususe programmid ja teised energiatõhususe meetmed peavad olema kuluefektiivsed ja nende pakkumine ning rakendamine olema kättesaadav kõikidele sertifitseeritud, kvalifitseeritud ja/või akrediteeritud energiateenuste, energiatõhususe programmide ja energiatõhusust võimaldavate seadmete ja teiste energiatõhususe meetmete pakkujatele.
Käesolev loetelu ei ole kõikehõlmav, kuid on mõeldud juhtnööriks.
Begründung
Technologien für Energieeffizienz, wie Steuervorrichtungen, können sich wesentlich auf Energieverbrauch und Energieeinsparungen auswirken.
Studien und Beispiele, auf die im Text der Kommission (Begründung) verwiesen wird, zeigen, dass eine Senkung der Temparatur um 1°C während Zeiten der Nichtbenutzung in einzelnen Fällen Einsparungen von 5 % möglicht macht.
Muudatusettepanek
82
III lisa esimese lõigu punkt a
a) kütmine ja jahutamine (näiteks uued tõhusad boilerid, kaugkütte/jahutussüsteemide paigaldamine / tõhus uuendamine);
a) kütmine ja jahutamine (näiteks soojuspumbad, uued tõhusad boilerid, kaugkütte/jahutussüsteemide paigaldamine / tõhus uuendamine);
Begründung
Wärmepumpen sind eine Schlüsseltechnologie des elektrotechnischen Bereichs und haben erhebliches Energieeinsparpotenzial.
Sie können zur Beheizung und Kühlung von Gebäuden und in vielen industriellen Prozessen eingesetzt werden.
Wärmepumpen bieten auf vielen Einsatzgebieten die effizienteste Möglichkeit des Heizens und Kühlens, denn sie können Quellen regenerierbarer Wärme in unserer Umgebung, z.
B. den Erdboden, der eine andere Temparatur hat, nutzen.
Wenn der Brennstoff für konventionelle Wasserheizgeräte als Energiequelle für elektrische Wärmepumpen genutzt würde, würden etwa 35-50 % weniger Brennstof eingesetzt, woraus sich eine Verringerung der Emissionen um 35-50 % ergibt.
Muudatusettepanek
83
III lisa esimese lõigu punkt a a (uus)
a a) mobiilsus (näiteks kütusesäästlikud mootorid, hübriidautod, elektriautod, trollid, trammid, metrood, kaubarongid, raskeveod raudteel);
Begründung
Programme und Maßnahmen für Energieeffizienz auf dem Sektor Verkehr sollten nicht allein auf das Verbrauchervehalten abzielen, sondern auch auf eine Verlagerung zugunsten sauberer Technologien.
Im Verkehr eingesetzte Elektrotechnologien sind nachweilich effizienter als andere Energieträger.
Elektrofahrzeuge verbrauchen im Schnitt 50 % weniger Primärenergie als Fahrzeuge mit Verbrennungstechnik, verursachen keinen Lärm und lassen im Betrieb höchstens die Hälfte der CO 2 -Mengen anderer Kraftfahrzeuge entstehen.
Schienengebunderner Leichtverkehr (Straßenbahnen, Oberleitungsbusse, Untergrundbahnsysteme) ist energieeffizienter und kostengünstiger als PKW-Verkehr.
Muudatusettepanek
84
III lisa esimese lõigu punkt a b (uus)
a b) sooja ja energia koostootmine, mida tuleb edendada ka tootmise väikseimate mahtude korral, et tagada energiaallikate maksimaalne termodünaamiline kasutamine.
Toetada tuleks elektrienergia jaotusvõrkude kohandamist, et need võimaldaks selliselt toodetud energia juhtimist jaotussüsteemi.
Begründung
Um die Energieeffizienz zu erhöhen, ist es von entscheidender Bedeutung, die hohen Temperaturschwankungen zunächst zur Erzeugung mechanischer/elektrischer Energie und dann die Abwärme für andere Anwendungen zu nutzen.
Muudatusettepanek
85
III lisa esimese lõigu punkt b a (uus)
b a) muudatused hoonete karkassis ja struktuuris, mille eesmärgiks on suviste tingimuste loomine ilma energia tarbimiseta või madala energia tarbimisega kasutades tehnoloogiaid, mis võimaldavad soojavooge ja päikesekiirgust juhtida (parem seinte soojapidavus, madalam soojaeraldus ja päikeseenergiat juhtivad klaaspinnad, ventileeritud, kiirgusfiltritega klaaskatused), tehnoloogiad hoonete ühendamiseks suvel madala temperatuuriga allikatega (ühendamine pinnasega läbi õhu või veeringe, öine jahutus koos kõrgendatud termilise massiga);
muudatused hoonete karkassis ja ehituses, mille eesmärgiks on talviste tingimuste loomine (paksemad seinad, katuse ja keldri isolatsioon, madala juhtivuse ja madala imbuvusega aknaraamid, madala kiiratuvusega klaaspinnad);
Begründung
Es sollten Gebäude gefördert werden, die im Sommer wie im Winter keine oder nur geringe Energie verbrauchen und ähnlich angenehme Verhältnisse bieten.
Muudatusettepanek
86
III lisa esimese lõigu punkt d
d) valgustus (sh uued säästlikud pirnid ja liiteseadised, digitaalsed juhtimissüsteemid jms);
d) valgustus (sh uued säästlikud pirnid ja liiteseadised, digitaalsed juhtimissüsteemid, liikumisandurite kasutamine ööpäevaringselt valgustatud ärihoonetes jms);
Muudatusettepanek
87
III lisa lõike 1 punkt f
f) teised seadmed ja vahendid (näiteks uued tõhusad seadmed, optimaalse energiakasutuse ajaline kontroll, ooteaja kadude kontroll jne);
f) muu varustus ja seadmed (näiteks kombineeritud soojus- ja elektrienergiaseadmed , uuenduslikud tehnoloogiad nagu eraldi mõõtmisvahendid, mille haldamine toimub „remote Automated Meter Management” (remote AMM) abil , uued tõhusad seadmed, optimaalse energiakasutuse ajaline kontroll, ooteaja kadude vähendamine, ooteaja režiimiga seadmete vähendamine jne);
Justification
Kraft-Wärme-Kopplungs-Anlagen (KWK-Anlagen) erzeugen Strom als Nebenprodukt der Beheizung von Gebäuden.
Aus dieser energieeffizienten Doppelfunktion ergeben sich wesentliche Energiesparpotenziale.
Ebenso führen viele innovative Technologien, wie z.B. die erwähnte, zu mehr Energieeffizienz.
Muudatusettepanek
88
III lisa esimese lõigu punkt j a (uus)
j a) töökohal energiakasutuse tõhustamise ja energiasäästude alane koolitus;
Begründung
Mit Schulungen für Energieeffizienz und Energieeinsparungen wurden bereits große Energieeinsparungen insbesondere in Gebäuden erreicht.
Muudatusettepanek
89
III lisa esimese lõigu punkt j b (uus)
j b) meetmed, mille tulemuseks on lõppkasutajate üleminek fossiilkütustelt taastuvatele energialiikidele;
Begründung
Erneuerbare Energien z.B. in Gebäuden oder in der Produktion, die direkt in der Endanwendung fossile Endenergie ersetzen, sind der effizienten Nutzung von Endenergie äquivalent.
Muudatusettepanek
90
III lisa esimese lõigu punkti k kuues taane a (uus)
-meetmed kõrgkvaliteetsete õlide ja kulumiskindlate rehvide kasutamiseks;
Begründung
Durch die konsequente Erstausrüstung mit Leichtlaufölen und Leichtlaufreifen mit einem geringen Rollwiderstand und die Förderung der entsprechenden Nachrüstung können bis zu 5 % Einsparungen erzielt werden.
Muudatusettepanek
91
III lisa esimese lõigu punkt k a (uus)
k a) meetmed, mille tulemuseks on üleminek biokütuseid kasutavatele sõidukitele;
Begründung
Siehe Begründung des Änderungsantrags zu Anhang III Buchstabe j b (neu).
Muudatusettepanek
92
III lisa esimese lõigu punkt k b (uus)
k b) meetmed, mis muudavad transpordi üldiselt tõhusamaks;
meetmed, millega ergutatakse ühistranspordi kasutamist;
Begründung
Es müssen verstärkte Anstrengungen unternommen werden, um das hohe Einsparpotential im Verkehrssektor auszuschöpfen.
Muudatusettepanek
93
III lisa esimese lõigu punkt k c (uus)
k c) optimeerimine ja kontrolltehnoloogiad (näiteks hoonete haldamissüsteem, valgustuse reguleerimissüsteem, ilmaennustamise kontroll jne)
Begründung
Technologien für Energieeffizienz, wie Steuervorrichtungen, können sich wesentlich auf Energieverbrauch und Energieeinsparungen auswirken.
Studien und Beispiele, auf die im Text der Kommission (Begründung) verwiesen wird, zeigen, dass eine Senkung der Temparatur um 1°C während Zeiten der Nichtbenutzung in einzelnen Fällen Einsparungen von 5 % möglicht macht.
Muudatusettepanek
94
III lisa esimese lõigu punkti l teine taane
- autovabad päevad laste kooli ja lasteaeda toimetamiseks;
- autovabad päevad;
Begründung
Autofreie Tage sollten generell als Möglichkeit bedacht werden.
Muudatusettepanek
95
III lisa esimese lõigu punkti l neljas taane a, b ja c (uus)
- poliitikad ja meetmed, mis vähendavad transpordivajadust;
- poliitikad ja meetmed, millega ergutatakse ühistranspordi kasutamist;
- poliitikad ja meetmed, millega ergutatakse kaubavedu raudteel;
Begründung
Nach Aussagen der Europäischen Umweltagentur dürften die Treibhausgasemissionen des Sektors Verkehr im Zeitraum 1990-2010 um 34 % steigen.
Konzepte und Maßnahmen, die den Verkehrsbedarf reduzieren oder die Verwendung öffentlicher Verkehrsmittel und des Schienengüterverkehrs fördern, könnten darauf hinwirken, die erhebliche Zunahme der Emissionen des Sektors Verkehr zu drosseln.
Muudatusettepanek
96
III lisa esimese lõigu punkt l a (uus)
l a. nn "tippjooksja" põhimõtte kasutuselevõtmine, sihtmärkide seadmine või riiklike energiamärgistuste kasutuselevõtmine.
Begründung
Alle drei Möglichkeiten fördern den Markt für energieeffiziente Produkte und unterstützen somit die Erreichung der Ziele von Kyoto und Lissabon.
Sie können sowohl als sektoriale als auch als horizontale Maßnahme eingeführt werden.
Muudatusettepanek
97
III lisa teise lõigu sissejuhatus
Keskendatud horisontaalmeetmeid võib lugeda kõlbulikuks, kui energiasääste on võimalik selgelt mõõta ja kontrollida vastavalt käesoleva direktiivi IV lisa suunistele.
See hõlmab järgmisi meetmeid (loetelu ei pruugi olla täielik):
Liikmesriigid ei saavuta oma sääste eesmärke ainult keskendatud horisontaalmeetmete kaudu.
Taoliseid meetmeid rakendatakse ainult koos teiste programmide ja energiatõhususe meetmetega vastavalt III lisa lõikes 1 toodud loetelule.
III lisa lõikes 1 sätestatud meetmed, mida viiakse läbi spetsiifiliste energiaprogrammide raames, hõlmavad järgmisi meetmeid (loetelu ei pruugi olla täielik):
Begründung
Die Wirkung horizontaler Initiativen wie Informationskampagnen, Festlegung freiwilliger Normen und Besteuerung mit dem Ziel der Senkung des Endenergieverbrauchs, ist derzeit äußerst schwer zu ermitteln und nachzuprüfen.
Solche Initiativen sollten deshalb nur zusätzlich zu konkreteren, besser meßbaren Aktionen in Betracht gezogen werden, damit die durch diese Richtlinie gesetzten Ziele eingehalten werden.
Muudatusettepanek
98
IV lisa lõike 1 esimese lõigu sissejuhatus
Energiasäästud määratakse kindlaks hindamise ja/või mõõtmise teel, võrreldes energiakasutust enne ja pärast meetme rakendamist, tagades ühtlasi korrigeerimise ja normaliseerimise seoses energiakasutust mõjutavate tavapäraste väliste tingimustega.
Tavapärased energiakasutust mõjutavad tingimused võivad ka aja jooksul muutuda.
Sellisteks tingimusteks võib olla ühe või mitme tõenäolise teguri oletatav mõju (loetelu ei pruugi olla täielik):
Energiasäästud määratakse kindlaks hindamise ja/või mõõtmise teel, võrreldes energiakasutust ilma meetme rakendamiseta ja meetme rakendamise korral , tagades ühtlasi korrigeerimise ja normaliseerimise seoses energiakasutust mõjutavate tavapäraste väliste tingimustega.
Tavapärased energiakasutust mõjutavad tingimused võivad ka aja jooksul muutuda.
Sellisteks tingimusteks võib olla ühe või mitme tõenäolise teguri oletatav mõju (loetelu ei pruugi olla täielik):
Begründung
Diese Formulierung schließt auch Programme und Energiedienstleistungen ein, bei denen nicht alt gegen neu getauscht wird, sondern anstelle einer neuen, aber ineffizienten Technik eine neue effiziente installiert wird.
Muudatusettepanek
99
IV lisa lõike 1 teine lõik
Artiklis 4 sätestatud energiasäästude mõõtmisel kasutataks nn alt-üles meetodit.
See tähendab, et teatud energiateenuse või teatud energiatõhususe programmi, meetme või projekti abil saavutatud energiasääste mõõdetakse kilovatt-tundides (kWh), džaulides (J) või naftakilo ekvivalendina (kgoe) ning need liidetakse muude eriotstarbeliste teenuste, programmide, meetmete või projektide abil saavutatud energiasäästudega.
Artikli 4 lõikes 5 sätestatud pädevad ametiasutused tagavad energiatõhususe meetmete kombineerimisest tuleneva energiasäästude topeltarvestuse vältimise.
Artiklites 4 ja 5 sätestatud energiasäästude mõõtmisel kasutataks nn alt-üles meetodit.
See tähendab, et teatud energiateenuse või teatud energiatõhususe programmi, meetme või projekti abil saavutatud energiasääste mõõdetakse kilovatt-tundides (kWh), džaulides (J) või naftakilo ekvivalendina (kgoe) ning need liidetakse muude eriotstarbeliste teenuste, programmide, meetmete või projektide abil saavutatud energiasäästudega.
Artikli 4 lõikes 5 sätestatud pädevad ametiasutused tagavad energiatõhususe meetmete kombineerimisest tuleneva energiasäästude topeltarvestuse vältimise.
Artiklis 14 a osutatud komitee vastutab selge, läbipaistva, mittebürokraatliku, üleeuroopalise ühtlustatud alt-üles süsteemi raamistiku loomise eest aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ning selle rakendamisele kaasaaitamise eest.
Selline süsteem peaks põhinema alt-üles süsteemide, mis on mõnes riigis juba välja töötatud ja mida rakendatakse mittebürokraatlikult ja tõhusalt.
Hindamiskulud ei tohiks ületada 2% programmi kuludest, erandiks on katseprogrammid.
Liikmesriikidel on pärast direktiivi jõustumist aega maksimaalselt üks aasta oma energiasäästude mõõtmis- ja kontrollisüsteemi kohandamiseks sellise üleeuroopalise ühtlustatud alt-üles süsteemiga.
Alt-üles süsteemi võib kasutada lihtsustatud menetluses seoses energiatõhususe programmidega (näiteks edendamisprogrammide või energiasäästude osas tasuta nõustamise puhul), kus eeldatavad üldised energiasäästud jäävad tõenäoliselt alla 40 miljoni kWh ekvivalendi aastas.
Näiteks: sääst kWh-des = sääst meetme liigi kohta x meetme ulatus (osalejate arv ja meetmete arv osaleja kohta; kuid need andmed ei ole kättesaadavad, võib nendeks kasutada näiteks andmeid turu kohta või esinduslikel valikuuringutel põhinevaid näitajaid või hinnanguid).
Meetme liigi kohta määratletud säästus peab sisalduma ka nn "piggyback" mõjudega seotud mahaarvamine.
Energiateenuste (näiteks energiasäästu lepingute või energiasäästu alase tasulise nõustamise) hindamise puhul, kus eeldatavad energiasäästud ühe tarbija kohta jäävad tõenäoliselt alla 40 000 kWh ekvivalendi aastas, võib kasutada energiatõhususe programmide lihtsustatud menetlust.
Horisontaalmeetmete hindamise puhul võib kasutada energiatõhususe näitajaid, tingimusel et on võimalik kindlaks teha, kuidas need näitajad oleksid arenenud ilma neid horisontaalmeetmeid rakendamata.
Siiski peab olema võimalik välistada, nii palju kui võimalik, eesmärgistatud energiatõhususprogrammide, energiateenuste ja muude poliitikavahendite kaudu saavutatud energiasäästude topeltarvestamist.
See kehtib eelkõige energia- või CO2 maksudele ja teavitamiskampaaniatele.
Begründung
Die Messbarkeit ist ein zentrales Erfordernis für eine effiziente Durchführung der vorgeschlagenen Richtlinie.
Die Evaluierungsmethode muss europaweit harmonisiert und transparent sein, damit gleiche Bedingungen bestehen und die Einsparergebnisse vergleichbar sind.
Einzig das bottom-up System bietet diese Klarheit und zeigt auf, in welchem Umfang und durch welche Maßnahmen Energie eingespart wird.
Mischformen bzw.
Mischmöglichkeiten von bottom-up und top-down würden Unklarheiten und unterschiedliche Messmethoden hervorrufen.
Es ist allerdings erforderlich in manchen Fällen ein vereinfachtes bottom up System anzuwenden, um einen unverhältnismäßigen Aufwand zu vermeiden.
Um ein klares, unbürokratisches und transparentes harmonisiertes Botton-up System zu schaffen, soll der einzurichtende Komitologieausschuss innerhalb eines Jahres ein solches System ausarbeiten und seine Umsetzung ermöglichen.
BEGRÜNDUNG
Einleitung
Der vorliegende Richtlinienvorschlag zur Endenergieeffizienz und zu Energiedienstleistungen ist von herausragender Bedeutung für die Verwirklichung einer europäischen nachhaltigen Energiepolitik.
Die Berichterstatterin begrüßt es daher, dass die Europäische Kommission diesen seit längerer Zeit erwarteten Richtlinienvorschlag im Dezember 2003 vorgelegt hat.
Der Kommissionsvorschlag muss als Teil einer Reihe von gesetzgeberischen Maßnahmen für eine nachhaltige Energiepolitik gesehen werden.
Zu diesen Maßnahmen gehören verschiedene Rechtsakte zur Verbesserung der Energieeffizienz, wie etwa Richtlinien zu Energieetikettierungen und Energieeffizienzanforderungen
ABl.
L279/33 vom 1.11.2000; ABl.
L128/45 vom 15.5.2002; ABl.
L86/26 vom 3.4.2003;
ABl.
L170/10 vom 9.7.2003; ABl.
L332/1 vom 15.12.2001 , die KWK-Richtlinie
ABl.
L 52 vom 21.2.2004, S. 50 - 60. , die Richtlinie zur Verbesserung der Energieeffizienz in Gebäuden
ABl.
L 1 vom 04.1.2003, S. 65 - 71. , der Vorschlag für eine sog.
"Eco-Design"-Richtlinie für energiebetriebene Produkte
KOM(2003) 453. , der vorliegende Vorschlag für eine Richtlinie betreffend Endenergieeffizienz und Energiedienstleistungen sowie die Richtlinie 2001/77/EG zur Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen im Elektrizitätsbinnenmarkt.
ABl.
L 283 vom 27.10.2001, S. 33-40.
Im Zuge der Verabschiedung der Richtlinien betreffend die Vollendung des Energiebinnenmarktes (RL 2003/54/EG
ABl.
L 176 vom 15.7.2003, S.37 - 56. und RL 2003/55/EG
ABl.
L 176 vom 15.7.2003, S. 57 - 78. ) hatte das Europäische Parlament bereits gefordert, dass die völlige Öffnung der Energiemärkte durch Maßnahmen auf der Nachfrageseite ergänzt werden muss.
Insbesondere im Bereich der Energieeffizienz ist dies erforderlich, da zum einen die Liberalisierung des Strom- und Gasmarktes zu einem Rückgang von Energiedienstleistungen führte und zum anderen die Unterschiede in den Mitgliedstaaten bei der Energieeffizienz und beim Angebot von Energiedienstleistungen noch erheblich sind.
Bereits in seiner Erschließung vom 14.
März 2001 zum Aktionsplan der Kommission zur Verbesserung der Energieeffizienz in der Europäischen Gemeinschaft bekräftigte das Europäische Parlament seinen politischen Willen für ambitionierte Energieeinsparziele.
Auch für das Erreichen des Ziels von 20 % Erneuerbarer Energie am Gesamtenergieverbrauch der EU im Jahr 2020, wie das Europäische Parlament fraktionsübergreifend in seiner Resolution zur „Internationalen Konferenz für Erneuerbaren Energien“ im April 2004 forderte, ist es unabdingbar, im Bereich der Energieeffizienz und Energieeinsparung zu handeln.
Unabhängig vom Energiemix ist es von elementarer Bedeutung, Energie effizienter zu nutzen.
Der weltweit steigende Energiebedarf und die knapper werdenden Ressourcen machen die Energieeffizienz und die Energieeinsparung zu einer der wichtigsten Energiequellen.
Eine intelligente nachhaltige Energiepolitik ist Umweltschutzpolitik, Wirtschafts- und Innovationspolitik gleichzeitig.
Sie bietet große Chancen, die notwendigen Maßnahmen zum Schutz des Klimas mit neuen technologischen und wirtschaftlichen Aktivitäten und neuen, zukunftsorientierten Arbeitsplätzen zusammen zu bringen.
Die Ziele des Kyoto Protokolls und die Lissabon Strategie, Europa bis 2010 "zum wettbewerbsfähigsten und dynamischsten, innovativsten wissensbasierten Wirtschaftsraum der Welt zu machen" ergänzen sich.
Nach Schätzungen der Kommission kann bei Erreichen des jährlichen Einsparziels von 1 % bis zu 50 % der CO 2 -Emissionsminderung erreicht werden, die zur Einhaltung der EU-Zusagen nach dem Kyoto-Protokoll erforderlich ist.
Mit einer effizienteren Nutzung der Energie wird Europa insbesondere bei steigenden Energiepreisen, wettbewerbsfähiger.
Davon profitieren vor allem kleine und mittelständische Unternehmen, denn Energieeinsparung ist immer auch Kosteneinsparung!
Die Kommission schätzt, dass es insgesamt ein wirtschaftliches Potential für mögliche Energieeinsparungen bis 2010 gibt, das sich auf 17 % des derzeitigen Endverbrauchs der Industrie, 22 % des Energieendverbrauchs des Haushalts- und Dienstleistungssektors sowie 14 % des Energieverbrauchs im Verkehr beläuft.
Der Gesamtverbrauch an Endenergie in der EU könnte somit - ohne Einschränkung des Komforts oder des Lebensstandards - nach Angaben der Kommission um 20 %, nach Angaben anderer Experten sogar um 30 %
U. a. s.
Stefan Thomas (Wuppertal-Institut) anlässlich der öffentlichen Anhörung des Industrieausschusses am 17.
Februar 2004. gesenkt werden.
Bisherige legislative oder freiwillige Maßnahmen konnten noch nicht annähernd dieses Potential ausschöpfen.
Es bedarf daher einer Energieeffizienz-Offensive!
Der Kommissionsvorschlag und der Vorschlag der Berichterstatterin
1.)
Energieeinspar-Ziele
Das im Kommissionsentwurf vorgeschlagene verbindliche jährliche Einsparziel von 1% (Artikel 4 Absatz 2) sowie das Ziel für den öffentlichen Sektor von 1,5 % (Artikel 5 Absatz 2) erscheinen vor dem Hintergrund des oben erwähnten möglichen Einsparpotentials von 20 - 30 % und Europas Ambitionen als zu gering und eine jährliche Zielvorgabe für sechs Jahre als zu unflexibel und zu kurz.
- Das drei stufige Energieeinspar-Ziel
Die Berichterstatterin schlägt daher ein flexibleres Modell mit drei verbindlichen Energieeinspar-Stufen bis 2015 vor.
Energieeffizienz-Programme, Energiedienstleistungen und andere Energieeffizienzmaßnahmen zeigen oftmals erst nach 2-3 Jahren ein messbares Ergebnis, so dass ein Zeitraum von drei Jahren den Mitgliedstaaten mehr Flexibilität gibt.
Ein über drei Jahre hinaus angelegter Zeitraum birgt die Gefahr, dass Maßnahmen erst sehr spät eingeleitet werden.
Ein Zeitraum von drei Jahren ist daher angemessen.
In den ersten drei Jahren (2006 bis 2009) sollen insgesamt mindestens 3 % eingespart werden.
Dies entspricht den jährlichen Einsparzielen des Kommissionsvorschlages von 1 % und soll den Mitgliedstaaten Zeit geben, erfolgreiche Energieeffizienzmaßnahmen zu etablieren.
In den darauf folgenden drei Jahren (2009 bis 2012) sollen die Energieeinsparungen leicht auf mindestens 4 % steigen, was einem Jahresdurchschnitt von 1,3 % entspricht.
In den Jahren 2012 bis 2015 soll schließlich eine Energieeinsparung von mindestens 4,5 % (jährlich durchschnittlich 1,5 %) erreicht werden.
So werden von 2006 bis 2015 insgesamt mindestens 11,5 % an Energievolumen eingespart.
- Die Bedeutung von verbindlichen Zielen
Die verbindliche Festlegung von Zielen, so wie sie von der Kommission vorgeschlagen wurde, muss als unbedingt notwendig erachtet werden.
Bindende Ziele sind ein wichtiges politisches Instrument, um einen stabilen Rechtsrahmen zu schaffen und geben Planungs- und Investitionssicherheit.
Sie stellen sicher, dass die Mitgliedstaaten Ziele zur Energieeinsparung setzen und konkrete Maßnahmen für die Schaffung eines wirklichen Marktes für Energieeffizienzdienstleistungen einführen.
- Die Ziele des Öffentlichen Sektors
Die notwendige Vorbildfunktion des öffentlichen Sektors rechtfertigt leicht anspruchvollere Ziele für den öffentlichen Sektor.
Ähnliche Vorschriften, die dem öffentlichen Sektor ebenfalls eine Vorreiterrolle bei der Erfüllung von Energieeffizienzzielen einräumen, finden sich bereits in der Richtlinie zur Förderung der Biokraftstoffe
ABl.
L 123 vom 17.5.2003, S. 42 - 46, siehe Erwägungsgrund 9. sowie in der Gebäuderichtlinie.
Fundstelle siehe Fußnote 4, siehe Artikel 7 Absatz 3.
Wichtige Marktimpulse im Bereich der Energieeffizienz entstehen vor allem durch die Verpflichtung einer energieeffizienten Beschaffung und ein Festschreiben der Energieeffizienz als Bewertungskriterium bei der Ausschreibung öffentlicher Aufträge.
2.)
Messung und Überprüfung der Energieeinsparungen
Die Messbarkeit ist ein zentrales Erfordernis für eine effiziente Durchführung der vorgeschlagenen Richtlinie.
Innerhalb der Richtlinie wird ein Bottom-up-Modell (Anhang IV) zur Messung der Energieeinsparungen vorgeschlagen.
Dies bedeutet, dass grundsätzlich jede Maßnahme messtechnisch erfasst oder in ihrer Wirksamkeit eingeschätzt werden muss.
Im Laufe des letzten Jahres wurden mehrere Vorschläge diskutiert, diesen Ansatz mit top down Indikatoren zu vereinfachen.
Die Berichterstatterin ist jedoch zum Schluss gekommen, dass Mischformen bzw.
Mischmöglichkeiten von bottom up und top down Unklarheiten und unterschiedliche Messmethoden hervorrufen würden.
Die Evaluierungsmethode muss jedoch europaweit harmonisiert und transparent sein, damit gleiche Bedingungen bestehen und die Einsparergebnisse wirklich vergleichbar sind.
Einzig das Bottom-up System bietet diese Klarheit und zeigt auf, in welchem Umfang und durch welche Maßnahmen Energie eingespart wird.
Dieses System wird bereits in mehreren Mitgliedstaaten und in einigen Bundesstaaten der USA erfolgreich angewandt.
Um ein klares, unbürokratisches und transparentes harmonisiertes Botton-up System zu schaffen, schlägt die Berichterstatterin vor, dass der einzurichtende Komitologieausschuss innerhalb eines Jahres ein solches System auszuarbeiten und seine Umsetzung zu ermöglichen hat.
3.)
Anreize für die Schaffung eines echten, funktionierenden Marktes für Energiedienstleistungen
Energieeffizienzmaßnahmen und insbesondere Energieeffizienzdienstleistungen sind die wesentlichen Voraussetzungen zur Erhöhung der Effizienz der Endenergienutzung.
Dafür muss ein wirklicher Markt für Energiedienstleistungen entwickelt werden.
Die von der Kommission vorgeschlagene Verpflichtung für Energieversorger und/oder Energieeinzelhandelsunternehmen, Energieaudits bis zu einer Kunden-Erreichbarkeit von 5 %, kostenlos anzubieten (Artikel 6a) und eine Refinanzierung über Tarife zuzulassen (Artikel 10 b), ist nach Meinung der Berichterstatterin nicht der richtige Weg.
Der Vorschlag birgt vielmehr die Gefahr, dass ein Marktungleichgewicht zwischen Energieversorgern und unabhängigen Anbietern entsteht.
Ziel muss es jedoch vielmehr sein, gleiche Chancen beim Anbieten von Energiedienstleistungen zu schaffen und ein Angebot von unabhängigen und qualitativ hochwertigen Energiedienstleistungen für jeden Sektor sicher zu stellen.
Die Berichterstatterin sieht in einem einzurichtenden Energie-Effizienz-Fonds, der jedem Anbieter von Energiedienstleistungen zugänglich ist, das zentrale Instrument, dieses Ziel zu fördern und zu unterstützen.
Erfahrungen in anderen Mitgliedstaaten haben bewiesen, dass so ein Fonds Marktanreize schafft, vor allem wenn Energiedienstleistungen im Haushaltsbereich und bei KMUs gefördert werden.
Das enorme Potential des Contractingmarktes kann somit besser ausgeschöpft werden.
4.)
Abschließende Bemerkungen
Mit den vorgeschlagenen Änderungsanträgen werden weitere Anreize zur Förderung der Energieeffizienz geschaffen.
Sie berücksichtigen und verpflichten in gleichem Maße den Strom-, Wärme- und Treibstoffmarkt.
Für die Mitgliedstaaten wird dabei größtmögliche Flexibilität und Kostenwirksam geschaffen.
Diese Richtlinie hindert nicht sondern fördert Wirtschaftswachstum und trägt dazu bei, dass die Ziele von Kyoto und Lissabon realisiert werden.
15.3.2005
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamus
Saaja: tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta
(KOM(2003) 739 – C5‑0642/2003 – 2003/0300(COD) )
Arvamuse koostaja:
Corien Wortmann-Kool
KURZE BEGRÜNDUNG
Die Stromausfälle im Jahr 2003 und der Anstieg der Ölpreise machten die Notwendigkeit des Energienachfragemanagements und somit der Senkung der Einfuhrabhängigkeit deutlich.
Schätzungen zufolge wird die Außenabhängigkeit der Europäischen Union im Energiebereich von heute 50 % auf 70 % im Jahr 2030 ansteigen, falls keine einschlägigen Maßnahmen ergriffen werden.
Aufgrund einer Marktschwäche gibt es ein großes Energieeinsparpotenzial.
Zweck dieser Richtlinie ist es, die Kostenwirksamkeit und Endenergieeffizienz in den Mitgliedstaaten durch eine Reihe operativer Maßnahmen zu steigern und die Energieeffizienz zu einem integralen Bestandteil des Energiebinnenmarktes zu machen, indem ein Rahmen zur Förderung des Markts sowohl für Energiedienstleistungen als auch für Energieeffizienzmaßnahmen im Allgemeinen in maßgebenden Bereichen der Endenergienutzung geschaffen wird.
Der Energiebinnenmarkt muss auch die Erhaltung des Gleichgewichts zwischen Angebot und Nachfrage gewährleisten.
Die verbesserte Energieeffizienz wird eine kostenwirksame und wirtschaftlich effiziente Nutzung der Energieeinsparpotenziale ermöglichen.
Die Richtlinie sollte von der grundlegenden Feststellung ausgehen, dass Energieeffizienzmaßnahmen und Nachfragemanagement diese Energieeinsparungen erlauben und somit zur Senkung der europäischen Abhängigkeit von Energieimporten beitragen.
Außerdem kann die Einführung von energieeffizienteren Technologien der Erreichung der Emissionsminderungsziele nach dem Kyoto-Protokoll sowie der Innovationsfreudigkeit und Wettbewerbsfähigkeit in Europa förderlich sein, wie im Bericht über die Lissabon-Strategie der hochrangigen Sachverständigengruppe unter Vorsitz von Wim Kok hervorgehoben wird.
Verfasserin dieser Stellungnahme unentgeltlichEnergieaudits für ihre Kunden durchführen müssen, solange nicht mindestens für 5 % dieser Kunden Energiedienstleistungen erbracht werden.
Verfasserin dieser Stellungnahmend die Methode zur Berechnung der Endenergieeffizienzziele festgelegt werden können.
Allerdings sollte den Mitgliedstaaten die Möglichkeit eingeräumt werden, einen gerechtfertigten Antrag auf die Festlegung eines unterdurchschnittlichen Ziels zu stellen.
Die Folgenabschätzung lässt eine recht unkritische positive Sicht erkennen und hat somit mehr den Charakter einer Begründung und Rechtfertigung des Richtlinienvorschlags.
Leider fehlt eine kritische Bewertung der Risiken und möglichen negativen Nebenwirkungen der in diesem Richtlinienvorschlag dargelegten Strategie.
Eine der Schlussfolgerungen der Folgenabschätzung Energieeffizienzmaßnahmen jedenfalls im Allgemeinen ein gutes Kosten-Nutzen-Verhältnis [aufweisen], und wenn die Politik der Mitgliedstaaten so gestaltet wird, dass die kostenwirksamsten Maßnahmen zuerst getroffen werden und die Gewinne den Investoren zugute kommen, werden die Auswirkungen für alle einbezogenen Sektoren positiv sein".
Deshalb betont die Verfasserin dieser Stellungnahme, dass es wichtig ist, im Rahmen der Richtlinie zu gewährleisten, dass die Mitgliedstaaten die in ihr enthaltenen Bestimmungen so umsetzen, dass die kostenwirksamsten Maßnahmen zuerst getroffen werden und die Gewinne den Investoren zugute kommen.
Nach Auffassung der Verfasserin dieser Stellungnahme sollte die Bezugnahme auf den Straßenverkehr aus diesem Richtlinienentwurf gestrichen werden.
Der Straßenverkehr ist bereits Gegenstand mehrerer Richtlinien über sauberere Motoren und einen geringeren Schadstoffgehalt der Emissionen.
Darüber hinaus bringt es relativ wenig, den Straßenverkehr in dieser Richtlinie zu berücksichtigen, während der Luft- und Seeverkehr unerwähnt bleibt.
Es ist sehr schwierig, ja fast unmöglich, strukturelle Auswirkungen mit kostenwirksamen Maßnahmen wie in Anhang III Ziffer 1 Buchstabe k und l aufgeführt (zum Beispiel autofreie Tage für das Hinbringen der Kinder zu Schule und Kindergarten) zu erreichen.
Strukturelle Verbesserungen erfordern eine mittel- und langfristige europäische Strategie für einen auf Dauer tragbaren Verkehr (zum Beispiel sauberere Motoren und Brennstoffe), in welcher der Luft- und Seeverkehr berücksichtigt wird.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Majandus- ja rahanduskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
Seni veel ELTs avaldamata.
Parlamendi muudatusettepanek
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 2 a (uus)
(2 b) Täiustatud energia kasutuse tõhusus võimaldab kuluefektiivse energia kokkuhoiu potenstiaali ärakasutamist majanduslikult kõige efektiivsemal viisil.
Meetmed energia kasutuse tõhususe parandamiseks ja nõudluse juhtimine võimaldavad niisugust energia kokkuhoidu ja aitavad seega vähendada Euroopa sõltuvust energia impordist.
Peale selle võib energiatõhusamate tehnoloogiate kasutusele võtmine anda positiivse tõuke uuenduslikele ideedele ja konkurentsivõimele Euroopas, nagu seda tõsteti esile ka kõrgetasemelise ekspertrühma, mille tööd juhtis Wim Kok, raportis.
Begründung
Es ist wichtig, in den Erwägungen über die mit dieser Richtlinie verbundenen Vorteile unmissverständlich klarzustellen, dass dahinter auch wirtschaftliche Gründe stehen und dass es einen eindeutigen Zusammenhang mit der Lissabon-Strategie gibt.
Dies ist schließlich einer der Leitgedanken des gesamten Dokuments.
Muudatusettepanek
2
Artikli 3 punkt c
c) "Energiateenus" on energia lõppkasutajatele suunatud füüsiline kasutegur, mis tuleneb energia ja energiat tarbiva tehnoloogia kombinatsioonist ning teatud juhtudel teenuse tarnimiseks vajaminevast tegevusest ja hooldusest (näiteks soojus siseruumides, valgustus, soe vesi, jahutamine, toodete tootmine jne) ning mis vastab kvaliteedinõuetele ja suurendab energiatõhusust; mille kohta on kindlaks ajaperioodiks sõlmitud leping ning mille eest tasub otse neid kasutav tarbija või vahendaja.
c) "Energiateenus" on energia lõppkasutajatele suunatud füüsiline kasutegur, mis tuleneb energia ja energiat tarbiva tehnoloogia kombinatsioonist ning teatud juhtudel teenuse tarnimiseks vajaminevast tegevusest ja hooldusest (näiteks soojus siseruumides, valgustus, soe vesi, jahutamine, toodete tootmine jne) ning mis vastab kvaliteedinõuetele ja suurendab energiatõhusust; mille kohta on kindlaks ajaperioodiks sõlmitud leping ning mille eest tasub otse neid kasutav tarbija või vahendaja.
Energiateenuse osutamine üksikosade kaupa (energiaalane nõustamine, energiat säästvate seadmete paigaldamine jne) kuulub samuti käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.
Begründung
Der Begriff Energiedienstleistungen sollte auch die einzelnen Komponenten einschließen.
Viele KMU sind bereits in diesem Bereich tätig und leisten somit einen Beitrag zur Erreichung der Ziele dieser Richtlinie.
Muudatusettepanek
3
Artikli 3 punkt d
d) energiatõhususe programmid on energia lõppkasutajatele ja turul tegutsevatele isikutele suunatud meetmed (näiteks energiaauditid, rahalised soodustused energiatõhusatele seadmete kasutamise korral ning teave ja muud sarnased meetmed , mis on loetletud III lisas ), mille eesmärk on aidata neil rakendada energiatõhususe meetmeid ja mille eest tavaliselt tasutakse kollektiivselt ning mida pakuvad riiklikud asutused, energia jaeettevõtted, jaotusettevõtted ja muud turul tegutsevad isikud.
d) energiatõhususe programmid on energia lõppkasutajatele ja turul tegutsevatele isikutele suunatud meetmed (näiteks energiaauditid, rahalised soodustused energiatõhusatele seadmete kasutamise korral ning teave ja muud sarnased meetmed), mille eesmärk on aidata neil rakendada energiatõhususe meetmeid ja mille eest tavaliselt tasutakse kollektiivselt ning mida pakuvad riiklikud asutused, energia jaeettevõtted, jaotusettevõtted ja muud turul tegutsevad isikud.
Begründung
Anhang III enthält eine recht willkürliche Aufzählung möglicher Maßnahmen.
Die Kostenwirksamkeit der einzelnen Maßnahmen bleibt zumindest unklar, wenn nicht sogar in einigen Fällen zweifelhaft.
Deshalb sollte Anhang III nicht den formellen Status eines Richtlinienanhangs haben.
Muudatusettepanek
4
Artikli 3 punkt f
f) lõppkasutaja on lõpptarbija kodumajapidamises, põllumajanduses, ettevõtluses, avalikus sektoris, tööstuses (va need käitised, mis on loetletud direktiivis 2003/87/EÜ ja need tööstustegevused, mis on loetletud direktiivi 1996/61/EÜ I lisas) või transpordisektoris (va lennundus- ja meretranspordi vahendid).
f) lõppkasutaja on lõpptarbija kodumajapidamises, põllumajanduses, ettevõtluses, avalikus sektoris, tööstuses (va need käitised, mis on loetletud direktiivis 2003/87/EÜ ja need tööstustegevused, mis on loetletud direktiivi 1996/61/EÜ I lisas).
Begründung
Der Straßenverkehr ist bereits Gegenstand mehrerer Richtlinien über sauberere Motoren und einen geringeren Schadstoffgehalt der Emissionen.
Darüber hinaus bringt es relativ wenig, den Straßenverkehr in dieser Richtlinie zu berücksichtigen, während der Luft- und Seeverkehr unerwähnt bleibt.
Es ist sehr schwierig, ja fast unmöglich, strukturelle Auswirkungen mit kostenwirksamen Maßnahmen wie in Anhang III Ziffer 1 Buchstabe k und l aufgeführt (zum Beispiel autofreie Tage für das Hinbringen der Kinder zu Schule und Kindergarten) zu erreichen.
Strukturelle Verbesserungen erfordern eine mittel- und langfristige europäische Strategie für einen auf Dauer tragbaren Verkehr (zum Beispiel sauberere Motoren und Brennstoffe), in welcher der Luft- und Seeverkehr berücksichtigt wird.
Muudatusettepanek
5
Artikli 3 punkt m
m) "Energiateenuste ettevõte" (ESCO) on ettevõte, mis pakub energiateenuseid, energiatõhususe programme ja muid energiatõhususe meetmeid kasutaja juures ning võtab seda tehes teatava tehnilise ja mõnikord ka finantsriski.
Osutatud teenuste eest maksmine põhineb (täielikult või osaliselt) kvaliteedi tulemuslikkusnõuete täitmisel ja/või energiatõhususe parandamisel.
m) "Energiateenuste ettevõte" (ESCO) on ettevõte, mis pakub energiateenuseid, energiatõhususe programme ja/või muid energiatõhususe meetmeid kasutaja juures ning võtab seda tehes teatava tehnilise ja mõnikord ka finantsriski.
Osutatud teenuste eest maksmine põhineb (täielikult või osaliselt) kvaliteedi tulemuslikkusnõuete täitmisel ja/või energiatõhususe parandamisel.
Begründung
Der Begriff Energiedienstleister sollte auch die Anbieter der einzelnen Komponenten von Energiedienstleistungen einschließen.
Viele KMU sind bereits in diesem Bereich tätig und leisten somit einen Beitrag zur Erreichung der Ziele dieser Richtlinie.
Muudatusettepanek
6
Artikli 4 lõige 1
1.
Liikmesriigid võtavad vastu iga-aastase kumulatiivse energiasäästu siduva eesmärgi, energiateenuste, energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete põhjal, nagu on näiteks loetletud III lisas , ning järgivad seda eesmärki.
1.
Euroopa Liit kui tervik võtab vastu iga-aastase kumulatiivse energiasäästu eesmärgi energiateenuste, energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete põhjal ning järgib seda eesmärki.
Begründung
Die Energieeffizienzziele sollten den einzelnen Mitgliedstaaten ausreichend Flexibilität bieten.
Allerdings sollten sich die Mitgliedstaaten auf einer EU-Skala zu dem Ziel bekennen.
Auf diese Weise können die zwischen den Mitgliedstaaten bestehenden Unterschiede bei der Festlegung der länderspezifischen Ziele berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek 7
Artikli 4 lõige 3
3.
Selle eesmärgi kohaseid esimesi sääste lõpptarbijatele jaotamisel ja/või jaemüügil kohaldatakse esimesel kalendriaastal, mis järgneb direktiivi liikmesriikide õigusesse ülevõtmise aastale.
Need säästud suurenevad järgnevate aastate eesmärkide kumulatiivse kohaldamise tõttu kuni aastani 2012 k.a . ning maksimaalselt kuueks aastaks .
3.
Selle eesmärgi kohaseid esimesi sääste lõpptarbijatele jaotamisel ja/või jaemüügil kohaldatakse esimesel kalendriaastal, mis järgneb direktiivi liikmesriikide õigusesse ülevõtmise aastale.
Need säästud suurenevad järgnevate aastate eesmärkide kumulatiivse kohaldamise tõttu kuni aastani 2012 k.a.
Begründung
Energiesparmaßnahmen sollten langfristig strukturiert sein und die Einsparstrategie sollte über das Kyoto-Ziel-Jahr 2012 hinausreichen.
Muudatusettepanek 8
Artikli 4 lõige 6
6.
Eesmärgi kohaldamise perioodi lõppemisel vaatab komisjoni lõikes 2 osutatud eesmärgi läbi ning kaalub, kas esitada ettepanek selle pikendamiseks või muutmiseks.
6.
Eesmärgi rakendamise ajaperioodi lõppedes vaatavad komisjon ja liikmesriigid vastavalt artiklile 7 lõikes 2 nimetatud eesmärgi uuesti üle ja kontrollivad, kas on otstarbekas teha ettepanek eesmärgi pikendamiseks või muutmiseks.
Muudatusettepanek 9
Artikli 5 lõige 1
1.
Liikmesriigid määravad kindlaks avaliku sektori iga-aastase energiasäästu kohustusliku eesmärgi energiateenuste hanke, energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete abil ja järgivad seda.
Nimetatud eesmärk võib olla artikli 4 lõikes 1 sätestatud üldise eesmärgi alleesmärk, mis tähendab, et avaliku sektori eesmärgi täitmine aitab kaasa üldise eesmärgi täitmisele .
1.
Euroopa Liit kui tervik määrab kindlaks avaliku sektori iga-aastase energiasäästu kohustusliku eesmärgi energiateenuste hanke, energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete abil ja järgib seda.
Nimetatud eesmärk võib olla artikli 4 lõikes 1 sätestatud üldise eesmärgi alleesmärk, mis tähendab, et avaliku sektori eesmärgi täitmine aitab kaasa üldise eesmärgi täitmisele .
Begründung
Siehe Änderungsantrag zu Artikel 4 Absatz 1.
Muudatusettepanek 10
Artikli 5 lõike 4 punkt b
b) nõuded seadmete ja sõidukite hankimisele igas seadmete ja sõidukite kategoorias energiasäästlike toodete hulgast, kasutades võimalusel säästlikkuse kindlustamiseks kasutuskulu analüüsi või võrdlevaid meetodeid;
b) nõuded seadmete hankimisele igas seadmete kategoorias energiasäästlike toodete hulgast, kasutades võimalusel säästlikkuse kindlustamiseks kasutuskulu analüüsi või võrdlevaid meetodeid;
Begründung
Siehe Änderungsantrag zu Artikel 3 Buchstabe f.
Muudatusettepanek
11
Artikli 5 lõige 5
5.
Eesmärgi kohaldamise perioodi lõppemisel vaatab komisjoni lõikes 2 osutatud eesmärgi läbi ning kaalub, kas esitada ettepanek selle pikendamiseks või muutmiseks.
5.
Eesmärgi rakendamise ajaperioodi lõppedes vaatavad komisjon ja liikmesriigid vastavalt artiklile 7 lõikes 2 nimetatud eesmärgi uuesti üle ja kontrollivad, kas on otstarbekas teha ettepanek eesmärgi pikendamiseks või muutmiseks.
Muudatusettepanek
12
Artikli 6 punkt a
a) pakuvad ja edendavad aktiivselt energiateenuseid klientidele energia jaotamise ja/või müügi lahutamatu osana kas otse või teiste energiateenuste pakkujate vahendusel.
Energiaauditeid võimaldatakse nende klientidele tasuta seni, kuni energiateenused ei hõlma nendest 5%.
a) pakuvad ja edendavad aktiivselt energiateenuseid klientidele energia jaotamise ja/või müügi lahutamatu osana kas otse või teiste energiateenuste pakkujate vahendusel.
Begründung
Die Durchführung unentgeltlicher Energieaudits seitens der Energieanbieter würde zu Marktverzerrungen für andere Wirtschaftsbeteiligte, die Energieaudits und damit zusammenhängende Dienstleistungen anbieten, führen.
Muudatusettepanek
13
Artikli 7 lõige 1 a (uus)
1 a.
Liikmesriigid rakendavad käesolevat direktiivi nii, et prioriteediks seatakse kõige tasuvamad meetmed ning kasum tagastatakse investoritele.
Begründung
Eine der Schlussfolgerungen der Folgenabschätzung (Absatz 3.3) ist, dass die Auswirkungen unter diesen Voraussetzungen für alle einbezogenen Sektoren positiv sein werden.
Deshalb sollten die Mitgliedstaaten Politiken zu diesem Zweck entwickeln.
Muudatusettepanek
14
Artikli 7 lõiked 1 b ja 1 c (uus)
1 a.
Komisjon töötab välja tõhusa komiteemenetluse, mille eesmärk on
a) liikmesriikidele individuaalsete eesmärkide püstitamine, misjärel nad võivad esitada põhjendatud taotluse ELi eesmärgist madalama eesmärgi seadmiseks ning
b) töötada välja meetodid energia lõppkasutuse tõhususe eesmärkide arvestamiseks ning avaldada need metodoloogiajuhendis.
c) Liikmesriigid võivad taotleda eesmärki, mis seisneb kolme aasta jooksul säästetavas energiahulgas.
Begründung
Die Energieeffizienzziele sollten den einzelnen Mitgliedstaaten ausreichend Flexibilität bieten.
Allerdings sollten sich die Mitgliedstaaten auf einer EU-Skala zu dem Ziel bekennen.
Mit einem Ausschussverfahren können die zwischen den Mitgliedstaaten bestehenden Unterschiede bei der Festlegung der länderspezifischen Ziele berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
15
Artikli 14 lõige 1
1.
Liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva direktiivi üldise haldamise ja rakendamise kohta.
Aruandes tuuakse ära teave võetud või kavandatavate meetmete kohta, k.a energiateenuste osutajate kvalifitseerimise, sertifitseerimise ja/või akrediteerimise kohta.
Samuti tuuakse selles ära teave energiaauditite süsteemide, energiasäästu finantsvahendite, tarbimise tõhustatud mõõtmise ja informatiivse arvete koostamise kohta.
Aruandesse tuleks lisada ka teave meetmete eeldatavate mõjude ja rahastamise kohta.
1.
Liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva direktiivi üldise haldamise ja rakendamise kohta.
Aruandes tuuakse ära teave võetud või kavandatavate meetmete ja nende mõjude kohta kuludele , k.a energiateenuste osutajate kvalifitseerimise, sertifitseerimise ja/või akrediteerimise kohta.
Samuti tuuakse selles ära teave energiaauditite süsteemide, energiasäästu finantsvahendite, tarbimise tõhustatud mõõtmise ja informatiivse arvete koostamise kohta.
Aruandesse tuleks lisada ka teave meetmete eeldatavate mõjude ja rahastamise kohta.
Muudatusettepanek
16
Artikli 14 lõige 2
2.
Mitte hiljem kui kaks aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist ja edaspidi iga kolme aasta järel kuni aastani 2012 k.a, esitavad liikmesriigid Euroopa Komisjonile aruande oma edusammude kohta artikli 4 lõikes 1 sätestatud riikliku iga-aastase energiasäästu eesmärgi ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud avaliku sektori eesmärgi täitmise ning artikli 6 punktis a sätestatud energiateenuste arengu kohta.
Nõuetekohaselt tuuakse välja ja kvantifitseeritakse varasemate aastate meetmete mõju, mida on säästude väljaarvutamisel arvesse võetud.
Seda jätkatakse niikaua, kuni on esitatud aruanne artiklites 4 ja 5 sätestatud eesmärgi viimase aasta kohta.
2.
Mitte hiljem kui üks aasta pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist ja edaspidi iga kolme aasta järel kuni aastani 2012 k.a, esitavad liikmesriigid Euroopa Komisjonile aruande oma edusammude kohta artikli 4 lõikes 1 sätestatud iga-aastase energiasäästu eesmärgi ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud avaliku sektori eesmärgi täitmise ning artikli 6 punktis a sätestatud energiateenuste arengu kohta.
Nõuetekohaselt tuuakse välja ja kvantifitseeritakse varasemate aastate meetmete mõju, mida on säästude väljaarvutamisel arvesse võetud.
Seda jätkatakse niikaua, kuni on esitatud aruanne artiklites 4 ja 5 sätestatud eesmärgi viimase aasta kohta.
Muudatusettepanek 17
Artikli 14 lõige 3
3.
Liikmesriikide aruannete põhjal koostab komisjon hinnangu, mil määral on liikmesriigid teinud edusamme riiklike eesmärkide saavutamise suunas.
Komisjon avaldab oma järeldused aruandes, tehes seda esimest korda mitte hiljem kui kolm aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist ja pärast seda iga kolme aasta järel.
Nimetatud aruandele lisatakse vajadusel ja võimaluse korral ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule täiendavate meetmete kohta.
3.
Liikmesriikide aruannete põhjal koostab komisjon hinnangu, mil määral on liikmesriigid teinud edusamme riiklike eesmärkide saavutamise suunas.
Komisjon avaldab oma järeldused aruandes, tehes seda esimest korda mitte hiljem kui kolm aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist ja pärast seda iga kolme aasta järel.
Nimetatud aruandele lisatakse vajadusel ja võimaluse korral ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule täiendavate meetmete kohta.
Komisjon tagab, et liikmesriigid vahetavad teavet parimate energiasäästu tavade kohta.
Begründung
Die Veröffentlichung der erreichten Energieeinsparungen würde den Druck der vorbildlichen Mitgliedstaaten auf die Mitgliedstaaten mit geringen Einsparungen erleichtern und den Austausch vorbildlicher Verfahren anregen.
Muudatusettepanek
18
III lisa
See lisa kustutatakse.
Begründung
Anhang III enthält eine recht willkürliche Aufzählung möglicher Maßnahmen.
Die Kostenwirksamkeit der einzelnen Maßnahmen bleibt zumindest unklar, wenn nicht sogar in einigen Fällen zweifelhaft.
Deshalb sollte Anhang III nicht den formellen Status eines Richtlinienanhangs haben.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta
Viited
KOM(2003)0739 – C5-0642/2003 – 2003/0300(COD)
Vastutav komisjon
ITRE
Nõuandev komisjon
istungil teada andmise kuupäev
ECON
16.9.2004
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja
nimetamise kuupäev
Corien Wortmann-Kool
13.9.2004
Arutamine komisjonis
18.1.2005
1.2.2005
15.3.2005
Ettepanekute vastuvõtmise kuupäev
15.3.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
42
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Pier Luigi Bersani, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Paolo Cirino Pomicino, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, Jean-Paul Gauzès, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Peter Skinner, Margarita Starkevičiute, Ivo Strejček, Sahra Wagenknecht, Graham Watson, Lars Wohlin
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Jean-Marie Cavada, Jorgo Chatzimarkakis, Mia De Vits, Harald Ettl, Ján Hudacký, Werner Langen, Thomas Mann, Andreas Schwab
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
7.2.2005
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJON i arvamus
Saaja: tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta
( KOM(2003)0739 – C5‑0642/2003 – 2003/0300(COD) )
Arvamuse koostaja: Eija-Riitta Anneli Korhola
KURZE BEGRÜNDUNG
Die Verfasserin der Stellungnahme hat diesen Vorschlag für eine Richtlinie über Endenergieeffizienz und Energiedienstleistungen als überaus wichtigen Beitrag zur Bekämpfung der Klimaänderung und zur Steigerung der dringend benötigten Effizienz im Endenergieverbrauch betrachtet.
Nach ihrer Auffassung werden aber in diesem Vorschlag die bereits frühzeitig getroffenen Maßnahmen nicht berücksichtigt, und den Mitgliedstaaten wird nicht genug Spielraum für das Erreichen der gesetzten Ziele gelassen.
Außerdem hielt sie es zwar für notwendig, einen neuen Markt für Energiedienstleistungen zu schaffen und die Energieeffizienz zum integrierten Bestandteil des Binnenmarkts zu machen, war aber der Auffassung, dass die vorgeschlagenen Methoden nur Enttäuschung bei den Marktteilnehmern auslösen würden.
Der Ausschuss für Umweltfragen, Volksgesundheit und Lebensmittelsicherheit schloss sich allerdings ihrer Auffassung in diesem Punkt nicht an.
Nach Ansicht der Verfasserin mögen die vorgeschlagenen Zielwerte von 1 % jährlich in Bezug auf die kumulative Energieeinsparung und von 1,5 % jährlich für die Einsparungen auf dem öffentlichen Sektor sinnvolle Vorgaben für die EU insgesamt sein.
Wenn aber diese Zielwerte einheitlich auf alle Sektoren und alle Mitgliedstaaten angewandt werden, werden sich keine dauerhaften Ergebnisse einstellen.
Die Kommission hatte eine erhebliche Zahl an kostenwirksamen Energieeinspar­maßnahmen aufgezeigt.
Die Verfasserin schlug deshalb einen Jahreszielwert von 5 % des Potenzials an kostenwirksamen Einsparmaßnahmen vor, um eine gleiche Belastung für alle Wirtschaftszweige und alle Mitgliedstaaten zu schaffen – wenn auch ihrer Auffassung nach überhaupt keine Belastung entstehen dürfte, solange „kostenwirksam“ definiert wird als „Maßnahmen, deren Kosten nicht den Nutzen übersteigen“.
Der Ausschuss stimmte aber dem entsprechenden Änderungsantrag nicht zu.
Um für die Anfangsphase ein ausreichendes Volumen an solchen Dienstleistungen zu erreichen, könnte man sich theoretisch auf kostenlose Energie-Audits einigen, aber wenn solche Kosten durch die Energietarife gedeckt würden, wäre das ein Verstoß gegen Gemeinschafts­recht.
Die Interessen der Verbraucher, denen solche Energie-Audits nicht zugute kommen, müssen gewahrt bleiben, und deshalb wäre den Mitgliedstaaten zu empfehlen, andere Anreize zu schaffen, um Nachfrage nach solchen Prüfungen zu wecken.
Die Verfasserin hat zudem Änderungsanträge vorgeschlagen, die die Energie für den Verkehrssektor betreffen.
Eine ökologisch ganz erhebliche Wirkung lässt sich auch in den Bereichen Energiewandlung und energieverbrauchende Geräte erzielen.
Die Verfasserin hat deshalb gezielt zu diesem Thema einen Änderungsantrag vorgelegt, der vom Ausschuss mitgetragen wurde.
Der Begriff der „Geräteinstallateure“ ist überholt.
Diese Installateure haben ihr Tätigkeitsfeld erweitert; sie beschäftigen sich außer mit Installation auch mit Wartungstätigkeiten, Inspektionen, Prüfungen und Zertifizierungen sowie mit Energieverbrauchsberatung.
Die Verfasserin der Stellungnahme sah zwar dieses Thema als äußerst wichtig an, empfahl aber der Kommission, ihren Vorschlag zurückzuziehen, wenn die Einsparungsziele nicht flexibler gefasst würden und wenn nicht die von den Mitgliedstaaten frühzeitig getroffenen Maßnahmen im Bereich Endenergieeffizienz besser berücksichtigt würden.
Später zog sie ihren Änderungsantrag, der auf die Ablehnung des Vorschlags der Kommission erzielte, zurück.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Euroopa Komisjoni ettepanek
ELT C... / ELTs seni avaldamata.
Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 2 a (uus)
(2 a) Et saavutada ohtlike kliimamuutuste tõkestamise eesmärki hoida keskmine temperatuuritõus maailmas allpool +2°C võrreldes industrialiseerimiseelse perioodiga, tuleb rakendada kindlat poliitikat ja meetmeid.
Begründung
Wie von der Kommission in ihrer Begründung dargelegt, „schließt dieses Energieeinsparziel einen Anstieg des Energieverbrauchs nicht aus, z.B. aufgrund eines starken Wirtschaftswachstums oder struktureller Veränderungen.
Durch die Quantifizierung und Überprüfung der Einsparungen kann belegt werden, dass der Energieverbrauch ohne diese Maßnahmen noch höher ausgefallen wäre.“ Sie werden daher lediglich zu einer Reduzierung des Energieendverbrauchs gegenüber dem sich andernfalls ergebenden Verbrauch führen.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 2 b (uus)
(2 b) Esitatud energiasäästmise eesmärgid ei vii automaatselt energiatarbimise vähenemiseni liikmesriikides või ELi tasandil ja seetõttu ei taga automaatselt globaalsete kliimamuutuste tõkestamise üldeesmärgi saavutamist.
Begründung
Selbe Begründung wie bei dem Änderungsantrag zu Erwägung 2 a (neu).
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 6 a (uus)
(6 a) Seega ei ole käesoleva direktiivi eesmärk edaspidi edendada mitte ainult energiateenuste pakkumiste poolt, vaid luua tugevamaid stiimuleid ka nõudluse poole jaoks.
Sellel põhjusel tuleks igas liikmesriigis kohustada avalikku sektorit andma head eeskuju investeeringute, hoolduse ja muude energiat tarbivate seadmetega seotud väljaminekute, energiateenuste ja energia kasutuse tõhususe parandamise meetmete osas.
Begründung
Es ist wichtig, dass in dieser Richtlinie auch die Bedeutung der Nachfrageseite für die Entstehung des Marktes für Energiedienstleistungen betont wird, denn der gewünschte Markt wird nur dann entstehen, wenn es ein Angebot und eine Nachfrage gibt.
Dem öffentlichen Sektor kommt auf der Nachfrageseite eine Vorreiter- und Vorbildrolle zu.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 7
(7) Nõukogu toetas oma 7. detsembri 1998. a energiatõhusust käsitlevas resolutsioonis ühenduse kui terviku eesmärki parandada energia lõppkasutuse intensiivsust ühe lisaprotsendi võrra aastas kuni aastani 2010.
(7) Nõukogu toetas oma 7. detsembri 1998. a energiatõhusust käsitlevas resolutsioonis ühenduse kui terviku eesmärki parandada energia lõppkasutuse intensiivsust ühe lisaprotsendi võrra aastas kuni aastani 2010.
Lisaks avaldas Euroopa Parlament näiteks 14. märtsi 2001. a resolutsioonis energiatõhususe parandamise tegevuskava1 kohta Euroopa Ühenduses 1 kahetsust, et komisjon ei olnud esitanud üksikasjalist ja läbipaistvat põhjendust hinnangule, mille kohaselt seati eesmärgiks üheprotsendiline energia intensiivsuse vähendamine aastas ja nõudis ambitsioonikama eesmärgi püstitamist, väljendades veel kord oma varasemat arvamust, et energia lõppkasutuse intensiivsuse iga-aastane vähendamine 2,5% on saavutatav, kui selleks on olemas tugev poliitiline tahe.
_________
1 EÜT C 343, 5.12.2001, lk 190.
Begründung
In diesem Bericht wird die frühere Haltung des Parlaments zur Energieeffizienz bekräftigt und es werden u.a. etliche Gründe für höhere Zielsetzungen genannt.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 8
(8) Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma vastu riiklikud eesmärgid energia lõppkasutuse tõhususe edendamiseks ning energiateenuste turu püsiva kasvu ja elujõulisuse tagamiseks.
(8) Seetõttu peavad liikmesriigid võtma vastu artikli 4 lõikes 2 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud riiklikud eesmärgid energia lõppkasutuse tõhususe edendamiseks ning energiateenuste turu püsiva kasvu ja elujõulisuse tagamiseks.
Begründung
Da die Einschätzungen für das Energieeinsparpotenzial schon vor einiger Zeit erfolgten, als die Energiepreise beträchtlich niedriger waren, ist das Potenzial für kostenwirksame Einsparungen heute beträchtlich größer.
Dies ist ein starkes Argument für eine Zielsetzung, die über das ursprünglich von der Kommission vorgeschlagene Ziel von 1 % hinausgeht.
Die Erhöhung der Energiepreise und die Tatsache, dass die Preise für energieeffiziente Technik seit der Ausarbeitung der Richtlinie gesunken sind, sowie die Tatsache, dass die Auswirkungen der Klimaänderung sich als zunehmend bedenklich erweisen und die Länder außerdem ergriffene horizontale Maßnahmen einbeziehen können – all dies spricht für eine höhere Zielsetzung.
(Der Preis für 1 Barrel Erdöl betrug 1998 beispielsweise 13 Dollar, in den Jahren 2000-2002 25-29 Dollar und Mitte November 2004 rund 45 Dollar).
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 11
(11) Energiavarustus- ja jaemüügiettevõtted võivad parandada energiakasutuse tõhusust Euroopa Ühenduses, kui turustatakse energiateenuseid, mis võimaldavad tõhusamat lõpptarbimist, näiteks tõhus soojustamine, soe vesi elamutes, jahutus, valgustus ja liikumapanev jõud.
Kasumi maksimeerimine oleks seega nende ettevõtete jaoks tihedamalt seotud energiateenuste müügiga võimalikult paljudele klientidele, mitte igale kliendile võimalikult suure energiakoguse müügiga.
(11) Energiavarustus- ja jaemüügiettevõtted võivad parandada energiakasutuse tõhusust Euroopa Ühenduses, kui turustatakse energiateenuseid, mis võimaldavad tõhusamat lõpptarbimist, näiteks tõhus soojustamine, soe vesi elamutes, jahutus, valgustus ja liikumapanev jõud.
Kasumi maksimeerimine oleks seega nende ettevõtete jaoks tihedamalt seotud energiateenuste müügiga võimalikult paljudele klientidele, mitte igale kliendile võimalikult suure energiakoguse müügiga.
Eesmärgiga tagada kõikidele energiateenuste osutajatele võrdsed tingimused peab energiatarnijate ning jaemüüjate mitmesuguse tegevuse ristsubsideerimine olema rangelt keelatud.
Riiklikud reguleerivad asutused peavad aitama vältida konkurentsi moonutamist antud valdkonnas.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 11 a (uus)
(11 a) Pakkumise rahastamisel ja nõudmise maksumusel on energiateenuste puhul oluline roll.Fondide loomine, mis toetavad energiatõhususe programmide ja muude energiatõhususe meetmete rakendamise rahastamist ja energiateenuste turu arendamist, on seega oluline vahend niisuguse turu mittediskrimineeriva rahastamise käivitamiseks.
Begründung
Die Erhöhung der Energieeffizienz ist eines der zentralen energie- und umweltpolitischen Ziele der EU.
Die Schaffung von Angebot und Nachfrage auf einem Markt für Energiedienstleistungen ist ein wesentlicher Schritt auf dem Weg zu diesem Ziel.
Dabei nimmt die Finanzierung des Angebots eine genauso wichtige Rolle ein, wie die Nachfragegenerierung.
Die Einrichtung von Fonds in den Mitgliedstaaten ist daher ein wichtiges Instrument zur diskriminierungsfreien Anschubfinanzierung eines solchen Marktes.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 12
(12) Igas liikmesriigis peaks avalik sektor andma head eeskuju investeeringute, hoolduse ja muude energiat tarbivate sisseseadetega seotud väljaminekute, energiateenuste ja energiatõhususe meetmete osas.
kustutatud
Begründung
Die Vorbildfunktion wurde in die Erwägung 6 a neu integriert.
Muudatusettepanek
9
Artikli 2 lõige 2
2.
Liikmesriigid võivad vabastada väikesed turustajad või jaemüügifirmad selle direktiivi järgimise kohustusest.
2.
Liikmesriigid võivad teha ettekirjutusi osaliste ja vabatahtlike erandite tegemiseks väikestele edasimüüjatele või jaemüügifirmadele selle direktiivi järgimise kohustuse osas.
Begründung
Kleine Unternehmen sollten in der Lage sein, eine Ausnahme von der Anwendung in Anspruch zu nehmen, in diesem Fall aber unter die Definition des Begriffs „Endkunde“ fallen.
Siehe Änderungsantrag zu Artikel 3 Buchstabe f.
Muudatusettepanek
10
Artikli 3 punkt f
f) lõppkasutaja on lõpptarbija kodumajapidamises, põllumajanduses, ettevõtluses, avalikus sektoris, tööstuses (va need käitised, mis on loetletud direktiivis 2003/87/EÜ ja need tööstustegevused, mis on loetletud direktiivi 1996/61/EÜ I lisas) või transpordisektoris (va lennundus- ja meretranspordi vahendid).
f) lõppkasutaja on lõpptarbija kodumajapidamises, põllumajanduses, ettevõtluses, avalikus sektoris, tööstuses (va need käitised, mis on loetletud direktiivis 2003/87/EÜ ja need tööstustegevused, mis on loetletud direktiivi 1996/61/EÜ I lisas) või transpordisektoris (va lennundus- ja meretranspordi vahendid).
Selle määratluse alla kuuluvad ka väikesed edasimüüjad või energia jaemüügifirmad, kes järgivad artikli 2 lõikes 2 ette nähtud erandit.
Begründung
Kein Versorger sollte gänzlich außerhalb des Geltungsbereichs dieser Richtlinie liegen; diese Personen sollten als Endkunden, wenn nicht als Versorger, gelten.
Muudatusettepanek
11
Artikli 3 punkt o a (uus)
o a) „Kuluefektiivsed meetmed“ on meetmed, mille kulud ei ületa määratud aja jooksul tulusid; kui arvestatakse kogu ühiskonda hõlmavate kuludega, siis peaks kuluefektiivsust hindama üldisest kasust lähtuvalt.
Begründung
Klarstellung.
Muudatusettepanek
12
Artikli 4 lõige 2
2.
Eesmärk seisneb igal aastal säästetava energiaga, mille hulk võrdub 1% energia kogusest, mis jaotatakse ja/või mida müüakse lõppkasutajale, arvutatuna baasaasta järgi vastavalt I lisale.
Selle eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmetega seotud kulud ei tohiks ületada nendest saadavat tulu.
2.
Eesmärk seisneb igal aastal säästetava energiaga, mille hulk võrdub 2,5 % energia kogusest, mis jaotatakse ja/või mida müüakse lõppkasutajale, arvutatuna baasaasta järgi vastavalt I lisale.
Selle eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmetega seotud kulud ei tohiks ületada nendest saadavat tulu.
Begründung
Wie in der Begründung der Kommission zu dem Richtlinienvorschlag: „Ohne Einschränkung des Komforts oder Lebensstandards kann der Energieverbrauch somit ohne zusätzliche Nettokosten – und in vielen Fällen mit negativen Kosten – um mindestens ein Fünftel gesenkt werden“.
Die Kommission sieht wohl die positiven Auswirkungen von Energieeinsparungen auf die Wettbewerbsfähigkeit der EU, die Beschäftigung, die Handelsbilanz, die Regionen und die Kohäsion sowie die Reduzierung der gemeinschaftlichen Energieabhängigkeit, überführt diese vorsichtige Schätzung aber nicht in eine konsistente Zielsetzung.
Außerdem beeinträchtigen horizontale Maßnahmen und der Rückgriff bis 1991, wie von der Kommission vorgeschlagen, die konkrete Wirkung des vorgeschlagenen Zielwerts.
Ein Zielwert von 2,5 % wäre daher geeigneter, eine nachhaltige Energiewirtschaft herbeizuführen.
Muudatusettepanek
13
Artikli 5 lõige 2
2.
Avaliku sektori eesmärk seisneb vähemalt 1,5% sellele sektorile jaotatud ja/või müüdud energia iga-aastases kokkuhoius, mis eraldatakse ja/või arvutatakse vastavalt artikli 4 lõikele 3 ja I lisas toodud metoodikale.
Võrdlemisel ja primaarenergiaks teisendamisel rakendatakse II lisas toodud teisendamistegureid.
2.
Avaliku sektori eesmärk seisneb vähemalt 3 % sellele sektorile jaotatud ja/või müüdud energia iga-aastases kokkuhoius, mis eraldatakse ja/või arvutatakse vastavalt artikli 4 lõikele 3 ja I lisas toodud metoodikale.
Võrdlemisel ja primaarenergiaks teisendamisel rakendatakse II lisas toodud teisendamistegureid.
Begründung
Die „erheblichen“ ( KOM(2003)0739 , S. 11 EN-Version) Energieeinsparungen sind im öffentlichen Sektor größer als im Allgemeinen.
Ein 3 %-Ziel ist daher angemessen, um eine nachhaltige und klimafreundliche Energiewirtschaft zu erreichen.
Muudatusettepanek
14
Artikli 5 lõike 4 sissejuhatus
4.
Et saavutada vastavalt lõikele 1 seatud eesmärk võivad liikmesriigid lähtuda eelkõige riigihangete suunistest, mis võimaldaks riiklikel haldusorganitel energiateenuste kasutamisel, energiakasutuse tõhustamise programmides osalemisel ning teiste energiakasutuse tõhustamise programmide rakendamisel siduda energiatõhususe poliitika investeeringute ja tegevuseelarvete ning tegevusega.
Järgides riiklikes ja ühenduse õigusaktides sätestatud riigihangete menetlusi, võivad nimetud suunised hõlmata järgmist:
4.
Vastavalt lõikele 1 vastu võetud eesmärkide saavutamiseks määravad liikmesriigid kindlaks riigihangete suunised, mis kohustavad riiklikke haldusorganeid siduma energiakasutuse tõhustamise oma investeeringute ja tegevuseelarvete ning tegevusega energiateenuste kasutamise, energiakasutuse tõhustamise programmide ja teiste energiatõhususe meetmete kaudu ning seadma energiatõhususe riigihangete konkureerivate pakkumiste üheks hindamiskriteeriumiks.
Järgides riiklikes ja ühenduse õigusaktides sätestatud riigihangete menetlusi, võivad nimetud suunised hõlmata järgmist:
Or. de
Begründung
Um nicht nur die Angebotsseite zu fördern, sondern auch eine tatsächliche Nachfrage nach Energiedienstleistungen zu initiieren, ist es wichtig, von Anfang an eine bestimmte Grundnachfrage zu erzeugen.
Die Verpflichtung des öffentlichen Sektors zur energieeffizienten Beschaffung könnte eine Initialfunktion für die Nachfrageseite haben.
Daher ist es wichtig, dass das Energieeffizienzkriterium als vorrangig für Bewertungsverfahren bei der Vergabe öffentlicher Aufträge festgeschrieben wird.
Bei der Entscheidung, welche Leitlinien festgelegt werden, um so dieses Ziel zu erreichen, sollten die Mitgliedstaaten Spielraum erhalten.
Muudatusettepanek
15
Artikli 5 lõike 4 punkt c a (uus)
c a) nõuded energiateenuste pakkumisele, kasutades võimalusel rentaabluse kindlustamiseks kasutuskulu analüüsi või võrdlevaid meetodeid.
Begründung
Mit diesem Änderungsantrag wird die Anregung der Verfasserin aufgegriffen, jedoch nicht der Versuch unternommen, die Buchstaben b und c zu kombinieren; dadurch wird der Artikel leserfreundlicher und verständlicher.
Muudatusettepanek
16
Artikli 5 lõige 4 esimene lõik a (uus)
Liikmesriigid avaldavad haldusorganite riigihangete energiatõhususe suunised ja eesmärgi kohaldamise perioodi lõppemisel vaatab komisjoni lõikes 2 osutatud eesmärgi läbi.
Begründung
Eine Veröffentlichung ist wichtig, damit die Kommission eine Bewertung der Leitlinien durchführen kann, um nach Ablauf des Zeitraums, für den das Ziel in Absatz 2 gilt, die Zweckmäßigkeit eines Vorschlags über Leitlinien und harmonisierte Maßnahmen zur Förderung der Energieeffizienz im öffentlichen Sektor vorzulegen.
Ein zusätzlicher administrativer Aufwand für die Mitgliedstaaten ist hierbei nicht zu erwarten, da die notwendigen Informationen bei den gemäß Artikel 5, Ziffer 3 zu schaffenden Stellen verfügbar sind.
Muudatusettepanek
17
Artikli 5 lõige 5
5.
Eesmärgi kohaldamise perioodi lõppemisel vaatab komisjoni lõikes 2 osutatud eesmärgi läbi ning kaalub, kas esitada ettepanek selle pikendamiseks või muutmiseks.
5.
Eesmärgi kohaldamise perioodi lõppemisel vaatab komisjoni lõikes 2 osutatud eesmärgi läbi ning kaalub, kas esitada ettepanek selle pikendamiseks või muutmiseks.
Samal ajal hindab Euroopa Komisjon avaliku sektori energiateenuste edendamise ühtlustatud juhiste ja meetmete ettepaneku kasulikkust.
Begründung
Das Potenzial für Energieeffizienz im öffentlichen Sektor ist in Europa enorm.
Eine Harmonisierung der Maßnahmen zur Förderung der Energieeffizienz im öffentlichen Sektor würde zu einer besseren Ausnutzung dieses Potenzials führen.
Die Kommission sollte daher nach Ablauf des Zeitraums, für den das Ziel gilt, eine solche Harmonisierung in Betracht ziehen und gegebenenfalls einen entsprechenden Vorschlag machen.
Muudatusettepanek
18
Artikli 6 sissejuhatav osa
Liikmesriigid kõrvaldavad energiateenuste nõudlust takistavad tegurid ja tagavad, et energiajaotusettevõtted ja/või energia jaemüügiettevõtted, kes müüvad elektrienergiat, gaasi, kaugkütet ja/või katlakütust:
Liikmesriigid kõrvaldavad energiateenuste nõudlust takistavad tegurid ja tagavad, et energia tarnijad ja/või energia jaemüügifirmad, kes müüvad elektrienergiat, gaasi, kaugkütet ja/või kütteõli ja teised artikli 3 punktis a kirjeldatud ettevõtted:
Begründung
Alle Energiekategorien entsprechend der Definition in Artikel 3 Buchstabe a sind aufzuführen.
Muudatusettepanek
19
Artikli 6 punkt a
a) pakuvad ja edendavad aktiivselt energiateenuseid klientidele energia jaotamise ja/või müügi lahutamatu osana kas otse või teiste energiateenuste pakkujate vahendusel.
Energiaauditeid võimaldatakse nende klientidele tasuta seni, kuni energiateenused ei hõlma nendest 5%.
a) pakuvad ja edendavad aktiivselt energiateenuseid klientidele energia jaotamise ja/või müügi lahutamatu osana kas otse või teiste energiateenuste pakkujate vahendusel.
Viiakse läbi energiaauditeid.
Begründung
Der zweite Teil von Buchstabe a wird gestrichen, weil er nicht im Einklang mit dem Gemeinschaftsrecht stünde.
Muudatusettepanek 20
Artikli 6 punkt c
c) andma vastavalt artikli 4 lõikes 4 määratud ametiasutustele või ametkondadele teavet lõpptarbijaks olevate klientide kohta, et võimaldada energiakasutuse tõhustamise programmide korrektset kavandamist ja elluviimist ning edendada energiateenuseid ja energiakasutuse tõhustamiseks rakendatavaid abinõusid.
Selle teabe hulka peaks kuuluma varasem ja praegune teave lõppkasutaja tarbimise kohta, koormusnäitajad, kliendigrupid ja kus võimalik, geograafiline asukoht, säilitades samal ajal tundliku äriinformatsiooni puutumatuse ja konfidentsiaalsuse.
c) andma vastavalt artikli 4 lõikes 4 määratud ametiasutustele või ametkondadele teavet lõpptarbijaks olevate klientide kohta, et võimaldada energiakasutuse tõhustamise programmide korrektset kavandamist ja elluviimist ning edendada energiateenuseid ja energiakasutuse tõhustamiseks rakendatavaid abinõusid.
Selle teabe hulka peaks kuuluma varasem ja praegune teave lõppkasutaja tarbimise kohta, koormusnäitajad, kliendigrupid ja kus võimalik, geograafiline asukoht, säilitades samal ajal tundliku äriinformatsiooni puutumatuse ja konfidentsiaalsuse ja lõppkasutaja privaatsust kaitsvate riiklike või Euroopa õigusest tulenevate nõuete järgimise.
Begründung
Die Energieversorgungsunternehmen sind verpflichtet sich an die geltenden Bestimmungen zum Schutz der Privatsphäre zu halten.
Die in dieser Richtlinie enthaltenen Verpflichtungen sind dem untergeordnet.
Muudatusettepanek
21
Artikli 10 punkt b
b) energia lõppkasutuse poolel jaotusettevõtete tehtud investeeringute kulusid on võimalik hüvitada nende jaotustariifidesse lülitamise kaudu, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada võrdne konkurents ja võrdsed võimalused teistele energiateenuste pakkujatele.
Loa kulude hüvitamiseks võib anda kuludele, mis on tekkinud artikli 6 punktis a sätestatud energiateenuste osutamisega seonduvate kohustuste täitmisega, kui pädev asutus hindab sellised kulud mõistlikeks ja konkurentsivõimelisteks.
kustutatud
Begründung
Siehe Begründung des Änderungsantrags zu Artikel 6 Buchstabe a.
Der Text von Buchstabe b steht im Widerspruch zum Gemeinschaftsrecht.
Muudatusettepanek
22
Artikkel 12
Liikmesriigid tagavad sõltumatute ja kõrge kvaliteediga energiaauditite teostamise kavade koostamise võimalike energiakasutuse tõhustamise abinõude ja energiateenuste vajaduse väljaselgitamiseks ning valmistavad ette nende rakendamise.
Auditite tellimine peab olema võimalik ka väiksematele kodumajapidamis-, äri-, väikestele ja keskmise suurusega tööstuspindadele ning ettevõtetele, kellel on võrreldes teistega suhteliselt suured tegevuskulud.
Liikmesriigid tagavad sõltumatute ja kõrge kvaliteediga energiaauditite teostamise kavade koostamise võimalike energiakasutuse tõhustamise abinõude ja energiateenuste vajaduse väljaselgitamiseks ning valmistavad ette nende rakendamise.
Auditite tellimine peab olema võimalik ka väiksematele kodumajapidamis-, äri-, väikestele ja keskmise suurusega tööstuspindadele ning ettevõtetele, kellel on võrreldes teistega suhteliselt suured tegevuskulud.
Võimaluse korral rakendatakse energiakasutuse tõhustamise juhtimis- ja auditeerimissüsteemi (E2MAS).
Begründung
Ein maßgeschneidertes Instrument zur Bewertung und Optimierung des Energieverbrauchs von kleineren gewerblichen und kommerziellen Kunden sollte herangezogen werden, um einen einheitlichen Ansatz auf EU-Ebene zu schaffen.
Muudatusettepanek
23
Artikkel 12 a (uus)
Artikkel 12 a
Transpordisektorile kohaldatavad sätted
Artiklid 6 kuni 9, 11 ja 12 kehtivad vastavalt transpordisektori suhtes.
Begründung
In dem Vorschlag der Kommission wird der Verkehrssektor nicht ausreichend in Angriff genommen, obwohl er die am stärksten wachsende Quelle von Treibhausgasemissionen in der Gemeinschaft ist.
Muudatusettepanek
24
Artikkel 12 b (uus)
Artikkel 12 b
Energia ja energiat tarbivate seadmete teisendamine
Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist annab komisjon hinnangu sellele, mil määral on praegu ja tulevikus võimalik energia teisendamise ja paigaldiste arvelt energiakokkuhoidu saavutada, nt minnes üle individuaalsetelt kateldelt kaugküttele või fossiilsetelt kütustelt taastuvenergiale.
Seda hinnangut kasutatakse liikmesriikides lisavahendina suurema kokkuhoiu ja ökoloogilise kasu saamiseks, et saavutada energiasäästvusega seotud eesmärgid.
Begründung
Die Umstellung von Energieträgern und energieverbrauchenden Geräten hat das Potenzial für sehr umfangreiche Energieeinsparungen.
Diese Bewertung hilft den Mitgliedstaaten dabei, auf EU-Ebene effizienzbezogene Maßnahmen auch auf diesen Bereich anzuwenden, um das Potenzial ganz zu nutzen.
Muudatusettepanek
25
Artikli 13 lõike 3 sissejuhatav osa
3.
Liikmesriigid tagavad järgmist:
3.
Liikmesriigid tagavad järgmist:
kõik energiatarnijad ja/või jaemüüjad teevad lõpptarbijatele arvete teel, lepingutes, väljavõtetega, jaotuskeskuses või reklaammaterjalide vahendusel kättesaadavaks järgneva teabe:
kõik energiatarnijad ja/või jaemüüjad teevad lõpptarbijatele selgel ja arusaadaval viisil arvete teel, lepingutes, kontonäitudel, väljavõtetel, jaotuskeskuses või reklaammaterjalide vahendusel kättesaadavaks järgneva teabe:
Muudatusettepanek 26
Artikli 13 lõike 3 punkt b
b) kui see on asjakohane, graafilisel kujul võrdlused tarbija praeguse energiatarbimise ja eelmise aasta sama perioodi vahel;
b) kui see on asjakohane, võrdlused tarbija praeguse energiatarbimise ja eelmise aasta sama perioodi vahel;
Begründung
Ein Vergleich des Energieverbrauchs kann auch in anderer Form, beispielsweise anhand von Zahlen, dargestellt werden.
Muudatusettepanek
27
Artikli 13 lõike 3 punkt c
c) võrdlused normitud või võrdlevate testide abil välja selgitatud sama kategooria keskmise energiatarbijaga;
c) võrdlused normitud või võrdlevate testide abil välja selgitatud sama kategooria keskmise energiatarbijaga ja normitud või võrdlevate testide abil välja selgitatud keskmise energiakasutajaga sellest asenduskategooriast, mille puhul on ökoloogiline mõju kõige suurem;
Begründung
Den Verbrauchern sollen Informationen über die beste Alternativkategorie geboten werden.
Muudatusettepanek
28
Artikli 13 lõike 3 punkt d
d) tarbimiseks jaotatava või müüdava energia, nt CO 2 mõju keskkonnale;
d) tarbimiseks jaotatava või müüdava energia, nt CO 2 mõju keskkonnale võrrelduna eesmärgiks seatud näitajatega ühe elaniku kohta;
Begründung
Es werden vergleichende Informationen über den einzelnen CO 2 -Mehrausstoß im Vergleich zum Pro-Kopf-Zielwert angeboten werden.
Muudatusettepanek
29
Artikli 13 lõike 3 punkt e
e) kontaktteave, sh veebileheküljed, kust on võimalik saada teavet olemasolevate energiateenuste, energiakasutamise tõhustamise programmide ja muude energiakasutuse tõhustamise meetmete, samuti energiat tarbivate seadmete tehniliste näitajate kohta.
e) kontaktteave, sh veebileheküljed, kust on võimalik saada teavet olemasolevate energiateenuste, energiakasutamise tõhustamise programmide ja muude energiakasutuse tõhustamise meetmete, võrdlevate lõppkasutaja profiilide ning samuti energiat tarbivate seadmete, sh mistahes turule tulevate „faktor 4“ seadmete, tehniliste näitajate kohta.
Begründung
„Faktor 4“ bedeutet gegenwärtig auf den Markt kommende neue Technik, die durch verbesserte Leistung und verbesserten Wirkungsgrad bei geringerem Energieverbrauch Einsparungen bringt .
Muudatusettepanek
30
Artikli 13 lõige 3 a (uus)
3 a.
Käesoleva artikli kohaldamisel koostavad ja töötlevad liikmesriigid vastavalt artikli 6 punktile c kogutud teavet ja muud vajalikku teavet ja teevad selle tasuta kättesaadavaks kõikidele energia tarnijatele, jaemüüjatele ja/või teistele energiateenuste osutajatele.
Muudatusettepanek
31
Artikli 14 lõige 3 a (uus)
3 a.
Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi rakendumist avaldab komisjon kulude-tulude mõju hinnangu, uurides ELi standardite, määruste, poliitika ja meetmete vahelisi seoseid lõppkasutaja energiakasutuse tõhususe kohta.
Muudatusettepanek
32
I lisa lõige 3
3.
Teatud aastal saavutatud energiasääste, mis tulenevad eelneval aastal, kuid mitte varem kui 1991. aastal algatatud energiatõhususe meetmetest, võib arvesse võtta iga-aastaste säästude arvutamisel.
Sellised energiasäästud peaksid vastavalt käesoleva direktiivi IV lisa suunistele olema mõõdetavad ja kontrollitavad.
3.
Teatud aastal saavutatud energiasääste, mis tulenevad eelneval aastal, kuid mitte varem kui 2000. aastal algatatud energiatõhususe meetmetest, võib arvesse võtta iga-aastaste säästude arvutamisel.
Sellised energiasäästud peaksid vastavalt käesoleva direktiivi IV lisa suunistele olema mõõdetavad ja kontrollitavad.
Begründung
Eine Schwäche des Kommissionsvorschlags ist, dass die Mitgliedstaaten Energieeinsparungen berücksichtigen können, die sich aus Initiativen vor Inkrafttreten der Richtlinie ergaben, und zwar zurück bis zum Jahr 1991.
Dies widerspricht dem Ziel dieser Richtlinie, neue und zusätzliche Reduzierungen bei der Energienachfrage zu bewirken.
Es empfiehlt sich, Maßnahmen erst ab 2000 zu berücksichtigen.
Dadurch werden auch administrative Belastungen vermieden, und man wird sich nicht auf zweifelhafte Methoden zur Berechnung der Auswirkungen früherer Maßnahmen stützen.
Muudatusettepanek
33
III lisa lõike 1 punkt a a (uus)
a a) sooja ja energia koostootmine, mida tuleb edendada ka tootmise väikseimate mahtude korral, et tagada energiaallikate maksimaalne termodünaamiline kasutamine.
Propageerida tuleks elektrienergia jaotusvõrkude kohandamist, et need võimaldaks selliselt toodetud energia juhtimist jaotussüsteemi.
Begründung
Um die Energieeffizienz zu erhöhen, ist es von entscheidender Bedeutung, die hohen Temperaturschwankungen zunächst zur Erzeugung mechanischer/elektrischer Energie und dann die Abwärme für andere Anwendungen zu nutzen.
Muudatusettepanek
34
III lisa lõike 1 punkt b a (uus)
b a) muudatused hoonete karkassis ja struktuuris, mille eesmärgiks on suviste tingimuste loomine ilma energia tarbimiseta või madala energia tarbimisega kasutades tehnoloogiaid, mis võimaldavad soojavooge ja päikesekiirgust juhtida (parem seinte soojapidavus, madalam soojaeraldus ja päikeseenergiat juhtivad klaaspinnad, ventileeritud, kiirgusfiltritega klaaskatused), tehnoloogiad hoonete ühendamiseks suvel madala temperatuuriga allikatega (ühendamine pinnasega läbi õhu või veeringe, öine jahutus koos kõrgendatud termilise massiga);
muudatused hoonete karkassis ja ehituses, mille eesmärgiks on talviste tingimuste loomine (paksemad seinad, katuse ja keldri isolatsioon, madala juhtivuse ja madala imbuvusega aknaraamid, madala kiiratuvusega klaaspinnad).
Begründung
Es sollten Gebäude gefördert werden, die im Sommer wie im Winter keine oder nur geringe Energie verbrauchen und ähnlich angenehme Verhältnisse bieten.
Muudatusettepanek
35
III lisa lõike 1punkt d
d) valgustus (sh uued säästlikud pirnid ja liiteseadised, digitaalsed juhtimissüsteemid jms);
d) valgustus (sh uued säästlikud pirnid ja liiteseadised, digitaalsed juhtimissüsteemid, liikumisandurite kasutamine ööpäevaringselt valgustatud ärihoonetes jms);
Muudatusettepanek
36
III lisa lõike 1punkt g
g) tootmisprotsessid (sh tõhusam suruõhu, kondensaadi ja lülitite ja ventiilide kasutamine, automaatsete ja integreeritud süsteemide kasutamine, säästlikud turvatoitesüsteemid jne);
g) tootmisprotsessid (sh tõhusam suruõhu, kondensaadi ja lülitite ja ventiilide kasutamine, automaatsete ja integreeritud süsteemide kasutamine, säästlikud turvatoitesüsteemid jne); elutsüklist lähtuv mõtlemine ja teabepõhine menetlus tootmisahelas tootmisel ja allettevõtluses, eriti suunamine VKEdele;
Muudatusettepanek
37
III lisa lõike1 punkti k kuues taane a (uus)
– ühistranspordi kasutamist edendavad meetmed.
Muudatusettepanek
38
III lisa lõike 1 punkt l a (uus)
l a) tegevus, mis põhjustab üleminekut fossiilkütustelt taastuvatele energialiikidele.
Muudatusettepanek
39
III lisa lõike 2 kolmas taane a (uus)
– avaliku sektori ametiasutuste ja teenuste valdkonnas rakendatavad abinõud, mis otseselt parandavad energiakasutuse tõhusust, samuti meetmed nagu näiteks IT-rakenduste kasutusele võtmine avaliku sektori teenuste pakkumine elektroonilisel teel, mis vähendavad kaudselt energiatarbimist.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta
Viited
KOM(2003)0739 – C5-0642/2003 – 2003/0300(COD)
Vastutav komisjon
ITRE
….
16.9.2004
Tõhustatud koostöö
Arvamuse koostaja
Eija-Riitta Korhola
nimetamise kuupäev
1.9.2004
Arutamine komisjonis
29.11.2004
3.2.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
3.2.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
52
vastu:
1
erapooletuid:
4
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Norbert Glante, Françoise Grossetete, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Horst Schnellhardt, Kathy Sinnott, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Georgs Andrejevs, Margrete Auken, María del Pilar Ayuso González, Lena Ek, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Jutta D. Haug, Erna Hennicot-Schoepges, Henrik Lax, Jirí Maštálka, Ria Oomen-Ruijten, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Robert Sturdy, Andres Tarand, Claude Turmes
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (art 178 lg 2)
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energia lõppkasutuse tõhususe ja energiateenuste kohta
Menetluse number
KOM(2003)0739 – C5‑0642/2003 – 2003/0300(COD)
Õiguslik alus
art 251 lg 2 ja art 175 ja 1 (EÜ)
Menetlusalus
art 51
EP-le esitamise kuupäev
10.12.2003
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
ITRE
16.9.2004
Aseraportöör(id)
istungil teada andmise kuupäev
ENVI
16.9.2004
ECON
16.9.2004
Arvamuse esitamisest loobumine
taotluse kuupäev
IMCO
31.8.2004
Tõhustatud koostöö
istungil teada andmise kuupäev
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Mechtild Rothe
27.7.2004
Aseraportöör(id)
Lihtsustatud menetlus
taotluse kuupäev
Õigusliku aluse vaidlustamine
Vastuvõtmise kuupäev
Rahaeraldise määra muutmine
Vastuvõtmise kuupäev
Konsulteerimine Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteega
taotluse kuupäev
Konsulteerimine regioonide komiteega
taotluse kuupäev
Arutamine komisjonis
30.8.2004
17.1.2005
17.3.2005
19.4.2005
Vastuvõtmise kuupäev
20.4.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
27
8
11
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Ivo Belet, Šarūnas Birutis, Jan B?ezina, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Giles Chichester, Lena Ek, Adam Gierek, Umberto Guidoni, Andr?s Gyürk, Fiona Hall, Rebecca Harms, J?n Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Nils Lundgren, Eluned Morgan, Pier Antonio Panzeri, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Daniel Caspary, Avril Doyle, Norbert Glante, Cristina Gutiérrez-Cortines, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, John Purvis, Bernhard Rapkay, Alyn Smith
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (art 178 lg 2)
Richard James Ashworth (Art. 153 Abs.
2)
Esitamise kuupäev - A6
2.5.2005
A6‑0130/2005
Märkused
