LÕPLIK
A6-0475/2007
21.12.2006
***II
SOOVITUSE PROJEKT TEISELE LUGEMISELE
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise ja raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise kohta
(5895/2/2006 – C6‑0309/2006 –2004/0047 (COD))
Transpordi- ja turismikomisjon
Raportöör:
Georg Jarzembowski
PE 376.755v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................23
VÄHEMUSE ARVAMUS.........................................................................................................27
MENETLUS..............................................................................................................................28
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise ja raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise kohta
(KOM5895/2/2006 – C6‑0309/2006 –2004/0047 (COD))
(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (5895/2/2006 – C6‑0309/2006 );
– võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta
ELT C 227, 21.9.2006, lk 86.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku ( KOM(2004)0139 )
ELTs seni avaldamata. kohta;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 62;
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6‑0475/2006 ),
1. kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;
2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Nõukogu ühine seisukoht
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
PÕHJENDUS 4
(4) Käesoleva direktiivi eesmärk on turu avamine raudtee rahvusvahelistele reisijateveo teenustele ühenduse siseselt ning see ei peaks seetõttu puudutama liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelist teenust.
Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja ühendust läbivad teenused.
(4) Käesoleva direktiivi eesmärk on turu avamine raudtee reisijateveo teenustele ühenduse siseselt ning see ei peaks seetõttu puudutama liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelist teenust.
Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja ühendust läbivad teenused.
Selgitus
Direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 lõike 3a uue korraga kohandamise eesmärgil (vt muudatusettepanekut 16).
Muudatusettepanek
2
PÕHJENDUS 6
(6) Rahvusvahelise reisijateveo teenuste turu avamine on võimalik üksnes siis, kui sätestatakse üksikasjalikult infrastruktuuri kasutusõigus, koostalitlusvõimes saavutatakse olulisi edusamme ja raudteeohutusele luuakse range raamistik nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil.
Kõik nimetatud tegurid on nüüd paigas pärast järgmiste direktiivide ülevõtmist: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/12/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/51/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/13/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ, direktiiv 2001/14/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta.
Uue reguleeriva raamistiku jaoks on vaja turu rahvusvahelisteks reisijateveo teenusteks avamise kavandatud tähtajaks kehtestatud ja konsolideeritud tegevuse toetust.
Selleks kulub teatud aeg.
Turu avamiseks kavandatav tähtaeg peaks seetõttu olema 1. jaanuar 2010.
(6) Reisijateveo teenuste turu avamine on võimalik üksnes siis, kui sätestatakse üksikasjalikult infrastruktuuri kasutusõigus, koostalitlusvõimes saavutatakse olulisi edusamme ja raudteeohutusele luuakse range raamistik nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil.
Kõik nimetatud tegurid on nüüd paigas pärast järgmiste direktiivide ülevõtmist: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/12/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/51/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/13/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ, direktiiv 2001/14/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta.
Uue reguleeriva raamistiku jaoks on vaja turu reisijateveo teenusteks avamise kavandatud tähtajaks kehtestatud ja konsolideeritud tegevuse toetust.
Kuna kõnealused direktiivid tuleb hiljemalt 2006. aastaks liikmesriikide õigusesse üle võtta, saab rahvusvahelise reisijateveo võrgud avada 2010. aastaks ja kõikide teiste reisijateveo liikide võrgud 2017. aastaks.
Liikmesriigid, mis ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda, võivad oma siseriiklike reisijateveo teenuste osutamiseks määratud tähtaja –2017. aasta – kuni viie aasta võrra edasi lükata.
Muudatusettepanek
3
PÕHJENDUS 8
(8)Uut vahepeatustega avatud rahvusvaheliste veoteenuste kasutuselevõtmist ei tohiks kasutada siseriikliku reisijateveo teenuste turu avamiseks, vaid see peaks puudutama üksnes rahvusvahelisel marsruudil olevaid peatusi.
Selle põhjal peaks nende kasutuselevõtmine puudutama veoteenuseid, mille põhiliseks eesmärgiks on reisijatevedu rahvusvahelisel reisil.
Selleks et kindlaks määrata, kas see on veoteenuse peamine eesmärk, tuleks arvesse võtta selliseid kriteeriume nagu siseriikliku või rahvusvahelise reisijateveo käibe osatähtsus ja maht ning veoteenuse pikkus.
Selle otsuse peaks huvitatud poole taotlusel tegema vastav siseriiklik reguleeriv organ.
välja jäetud
Selgitus
Nõukogu poolt uudsena ette nähtud võrkude avamise täiendav piiramine "veoteenuse peamise eesmärgi" kriteeriumi abil tuleb tagasi lükata, sest piirkondlikud liinid on juba piisavalt kaitstud direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 uue lõikega 3b.
Pealegi nõuaks selle kriteeriumi rakendamine paljude ametkondade kaasamisel äärmiselt bürokraatlikku ja aeganõudvat menetlust, mis juba üksnes suure hulga kogutavate ja arvestatavate andmete tõttu tingiks halduslikke ja kohtulikke vaidlusi.
Muudatusettepanek
4
PÕHJENDUS 9
(9) Nõukogu 26. juuni 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 1191/69 raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta lubab liikmesriikidel ja kohalikel võimudel kindlaks määrata avaliku teenindamise lepingute töövõtja.
Need lepingud võivad sisaldada teatud teenuste osutamise ainuõigusi.
Seepärast on vaja tagada, et nimetatud määruse sätted oleksid kooskõlas rahvusvaheliste reisijateveo teenuste konkurentsile avamise põhimõttega.
(9) Nõukogu 26. juuni 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 1191/69 raudtee-, maantee- ja siseveetranspordis osutatavate avalike teenuste kontseptsioonist tulenevaid kohustusi puudutavate liikmesriikidepoolsete meetmete kohta lubab liikmesriikidel ja kohalikel võimudel kindlaks määrata avaliku teenindamise lepingute töövõtja.
Need lepingud võivad sisaldada teatud teenuste osutamise ainuõigusi.
Seepärast on vaja tagada, et nimetatud määruse sätted oleksid kooskõlas reisijateveo teenuste konkurentsile avamise põhimõttega.
Selgitus
Direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 lõike 3a uue korraga kohandamise eesmärgil (vt muudatusettepanekut 16).
Muudatusettepanek
5
PÕHJENDUS 10
(10) Rahvusvaheliste reisijateveo teenuste konkurentsile avamine, mis sisaldab õigust võtta reisijaid rongile igas rahvusvahelise veoteenuse marsruudil paiknevas jaamas ning lasta neil teises jaamas maha minna, sealhulgas samas liikmesriigis asuvates jaamades, võib mõjutada avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavate reisijate raudteeveo teenuste korraldust ja rahastamist.
Liikmesriikidel peaks olema võimalus piirata turule juurdepääsuõigust, kui nimetatud õigus ohustaks nende avaliku teenindamise lepingute majanduslikku tasakaalu ning kui selle on heaks kiitnud direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud asjakohane reguleeriv organ objektiivse majandusanalüüsi alusel ja avaliku teenindamise lepingu töövõtja kindlaks määranud pädeva asutuse taotlusel.
(10) Reisijateveo teenuste konkurentsile avamine, mis sisaldab õigust võtta reisijaid rongile igas rahvusvahelise veoteenuse marsruudil paiknevas jaamas ning lasta neil teises jaamas maha minna, sealhulgas samas liikmesriigis asuvates jaamades, võib mõjutada avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavate reisijate raudteeveo teenuste korraldust ja rahastamist.
Liikmesriikidel peaks olema võimalus piirata turule juurdepääsuõigust, kui nimetatud õigus ohustaks nende avaliku teenindamise lepingute majanduslikku elujõulisust ning kui selle on heaks kiitnud direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud asjakohane reguleeriv organ objektiivse majandusanalüüsi alusel ja avaliku teenindamise lepingu töövõtja kindlaks määranud pädeva asutuse taotlusel.
Selgitus
Direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 lõike 3a uue korraga kohandamise eesmärgil (vt muudatusettepanekut 17).
Muudatusettepanek
6
PÕHJENDUS 11
(11) Mõned liikmesriigid on juba võtnud meetmeid raudteel osutatavate reisijateveo teenuste turu avamiseks läbipaistva ja avatud pakkumismenetluse kaudu mõnede selliste teenuste osutamiseks.
Nad ei peaks turgu rahvusvahelistele reisijateveo teenustele täielikult avama, kuna selline konkurents teatud raudteede kasutamise õiguse eest tõestab piisavalt nende teenuste osutamise turuväärtust.
(11) Mõned liikmesriigid on juba võtnud meetmeid raudteel osutatavate reisijateveo teenuste turu avamiseks läbipaistva ja avatud pakkumismenetluse kaudu mõnede selliste teenuste osutamiseks.
Määruse (EMÜ) nr 1191/69 läbivaatamine peaks kõnealust protsesse jätkama.
Selgitus
Põhjenduse täpsustamine, sest riigihanked on mõttekad ja nõutavad üksnes avaliku piirkondliku ja kohaliku reisijateveo jaoks.
Muudatusettepanek
7
PÕHJENDUS 12
(12) Hinnangu andmisel, kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal võiks olla ohustatud, tuleks võtta arvesse eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriume nagu mõju avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenuste tasuvusele , sealhulgas mõju omahinnale lepingu töövõtja kindlaks määranud pädeva avalik-õigusliku asutuse jaoks, reisijatepoolne nõudlus, piletihindade kindlaksmääramine, piletimüügikorraldus, peatuste asukoht ja arv mõlemal pool piiri ning kavandatud uue teenuse ajakava ja sagedus.
Sellist hinnangut ja asjakohase reguleeriva organi otsust austades võivad liikmesriigid anda taotletava rahvusvahelise reisijateveo teenuse kasutusõiguse või selle andmisest keelduda või seda muuta, sealhulgas kehtestades uue rahvusvahelise reisijateveo teenuse ettevõtjale kasutustasu vastavalt majandusanalüüsile ning kooskõlas ühenduse õigusaktide ja võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.
(12) Hinnangu andmisel, kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal võiks olla ohustatud, tuleks võtta arvesse eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriume nagu mõju avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenuste tasuvusele.
Selgitus
Põhjenduse täpsustamine ja kohandamine põhjenduste tavadele.
Vt lisaks muudatusettepanekuid 17.
Muudatusettepanek
8
PÕHJENDUS 13
(13) Selleks et tagada avaliku teenindamise kohustuste rahastamine, on asjakohane lubada liikmesriikidel maksustada reisijateveo teenused oma territooriumil vastavalt ühenduse õigusele .
(13) Selleks et toetada reisijateveo teenuste osutamist liinidel, mis täidavad avaliku teenindamise kohustust , on asjakohane lubada liikmesriikidel , kes seda soovivad, volitada nende teenuste eest vastutavaid ametiasutusi oma jurisdiktsiooni alla kuuluvatele reisijateveo teenustele maksu kehtestama .
See maks aitab rahastada vastavalt ühenduse õigusele avaliku teenindamise lepingutes sätestatud avaliku teenindamise kohustusi.
Maks tuleks kehtestada kooskõlas ühenduse õigusega ja eelkõige õigluse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtetega.
Muudatusettepanek
9
PÕHJENDUS 14
(14) Reguleeriv organ peab toimima viisil, millega välditakse igasugust huvide konflikti ja võimalikku sekkumist asjaomase avaliku teenindamise lepingu töövõtja kindlaksmääramisel.
Tuleks tagada tema funktsionaalne sõltumatus, eelkõige juhul, kui ta on korralduslikel või õiguslikel eesmärkidel tihedalt seotud asjaomase pädeva asutusega, kes on kaasatud avaliku teenindamise lepingu töövõtja kindlaksmääramisse.
Reguleeriva organi pädevust tuleks laiendada, et võimaldada tal hinnata rahvusvahelise teenuse eesmärki ja, kui see on asjakohane, võimalikku majanduslikku mõju olemasolevatele avaliku teenindamise lepingutele.
(14) Reguleeriv organ peab toimima viisil, millega välditakse igasugust huvide konflikti ja võimalikku sekkumist asjaomase avaliku teenindamise lepingu töövõtja kindlaksmääramisel.
Tuleks tagada tema funktsionaalne sõltumatus, eelkõige juhul, kui ta on korralduslikel või õiguslikel eesmärkidel tihedalt seotud asjaomase pädeva asutusega, kes on kaasatud avaliku teenindamise lepingu töövõtja kindlaksmääramisse.
Reguleeriva organi pädevust tuleks laiendada, et võimaldada tal hinnata võimalikku majanduslikku mõju olemasolevatele avaliku teenindamise lepingutele.
Selgitus
Kohandus muudatusettepanekutega 3 ja 15 ning nende selgitustega.
Muudatusettepanek
10
PÕHJENDUS 15
(15) Käesolev direktiiv on raudteeturu avamise uueks etapiks .
Mõned liikmesriigid on enda territooriumil rahvusvaheliste reisijateveo teenuste turu juba avanud.
Sellega seoses ei peaks käesolevat direktiivi käsitlema kõnealustele liikmesriikidele kohustusi loovana enne 1. jaanuari 2010 kasutusõigust raudtee-ettevõtjatele, kes on litsentsitud liikmesriigis, kus selliseid kasutusõigusi ei anta.
(15) Käesolev direktiiv on viimane regulatsioon raudteeturu avamiseks .
Mõned liikmesriigid on enda territooriumil rahvusvaheliste reisijateveo teenuste turu juba avanud.
Sellega seoses ei peaks käesolevat direktiivi käsitlema kõnealustele liikmesriikidele kohustusi loovana anda enne 1. jaanuari 2010 või vastavalt 2017 kasutusõigus raudtee-ettevõtjatele, kes on litsentsitud liikmesriigis, kus selliseid kasutusõigusi ei anta.
Selgitus
Kohandus muudatusettepanekuga 16 ja selle selgitusega.
Muudatusettepanek
11
PÕHJENDUS 15 A (uus)
(15 a) Spetsiaalsete infrastruktuuride, näiteks kiirliinide loomiseks vajavad raudtee-ettevõtjad plaane ja õiguskindlust, mis vastab mahukate ja pikaajaliste investeeringute tähtsusele.
Seetõttu peaks neil olema võimalik sõlmida reeglina kuni 15-aastse kestusega raamkokkuleppeid.
Selleks tuleb direktiivi 2001/14/EÜ vastavalt muuta.
Selgitus
Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta esimese lugemise seisukoha uuesti esitamine (vt muudatust 5) ning kohandamine direktiivi 2001/14/EMÜ artikli 17 lõike 5a nõukogu esitatud redaktsiooniga.
Muudatusettepanek
12
PÕHJENDUS 16
(16) Siseriiklikud reguleerivad organid peaksid kooskõlas direktiivi 2001/14/EÜ artikliga 31 vahetama teavet ja, kui see on üksikjuhtudel asjakohane, kooskõlastama hindamispõhimõtete ja -praktika alusel , kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik tasakaal on ohustatud.
Liikmesriigid peaksid järk-järgult välja arendama oma kogemustel põhinevad suunised.
(16) Siseriiklikud reguleerivad organid peaksid kooskõlas direktiivi 2001/14/EÜ artikliga 31 vahetama teavet ja, kui see on üksikjuhtudel asjakohane, kooskõlastama hindamispõhimõtteid ja -praktikat küsimuses , kas avaliku teenindamise lepingu majanduslik elujõulisus on ohustatud.
Liikmesriigid peaksid järk-järgult välja arendama oma kogemustel põhinevad suunised.
Selgitus
Direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 lõike 3b uue korraga kohandamiseks.
Muudatusettepanek
13
PÕHJENDUS 17
(17) Käesoleva direktiivi kohaldamist peaks hindama aruande alusel, mille komisjon esitab kaks aastat pärast rahvusvaheliste reisijateveo teenuste turu avamise tähtpäeva.
(17) Käesoleva direktiivi kohaldamist peaks hindama kahe aruande alusel, mille komisjon esitab vastavalt üks aasta pärast rahvusvaheliste ja siseriiklike reisijateveo teenuste turu avamise tähtpäeva.
31. detsembriks 2012 peaks komisjon esitama veel ühe aruande, mis keskendub ettevalmistustele siseriiklike reisijate raudteeveo teenuste turu avamiseks ja võimalusel esitab ettepaneku kõrvalmeetmete kohta, mis võiksid seda sammu kergendada.
Selgitus
Kohandus muudatusettepanekuga 25 (vt muudatust 6 Euroopa Parlamendi esimeselt lugemiselt).
Muudatusettepanek
14
PÕHJENDUSED 18 A JA 18 B (uued)
(18 a) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused 1 .
___________
1 EÜT L 184, 17.7.1999, lk.
23.
Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk.
11).
(18 b) Eelkõige peaks komisjonil olema volitused vastu võtta üldise kehtivusega meetmed, mis on mõeldud käesoleva direktiivi mitteoluliste elementide muutmiseks vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolli sisaldava regulatiivkomitee menetlusele.
Selgitus
Direktiivides 91/440/EMÜ ja 2001/14/EÜ viidatakse mitmel korral komiteemenetlusele ja asjakohasele komiteele.
Kuna otsusega 2006/512/EÜ on vastu võetud uus komiteemenetlus (kontrolliga regulatiivmenetlus), tuleks seda menetlust rakendada ainult siis, kui nimetatud otsuses sätestatud kriteeriumid on kohaldatavad, nimelt kui tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta õigusakti vähem olulisi sätteid.
Muudatusettepanek
15
ARTIKLI 1 PUNKT 3
Artikli 3 viies a taane (direktiiv 91/440/EMÜ)
“– rahvusvaheline reisijateveo teenus – reisijateveo teenus, kus rong ületab vähemalt ühe liikmesriigi piiri ning kus teenuse peamine eesmärk on reisijate vedu erinevates liikmesriikides asuvate jaamade vahel ; rong võib olla teisega haagitud ja/või osadeks jagatud ning selle eri osadel võib olla erinev lähte- ja sihtkoht, tingimusel et kõik vagunid ületavad vähemalt ühe piiri”.
“– rahvusvaheline reisijateveo teenus – reisijateveo teenus, kus rong ületab vähemalt ühe korra liikmesriigi piiri; rong võib olla teisega haagitud ja/või osadeks jagatud ning selle eri osadel võib olla erinev lähte- ja sihtkoht, tingimusel et kõik vagunid ületavad vähemalt ühe piiri”.
Selgitus
Komisjoni algses ettepanekus olnud määratluse uuesti esitamine, sest nõukogu poolt ette nähtud võrkude avamise täiendav piiramine " veoteenuse peamise eesmärgi" kriteeriumi abil tuleb tagasi lükata, kuna piirkondlikud liinid on juba piisavalt kaitstud direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 lõikega 3b.
Muudatusettepanek
16
ARTIKLI 1 PUNKT 8
Artikli 10 lõige 3a (direktiiv 91/440/EMÜ)
„3a.
Artikli 2 reguleerimisalasse kuuluvatele raudtee-ettevõtjatele peab 1. jaanuariks 2010 andma kõikide liikmesriikide infrastruktuuri kasutusõiguse rahvusvahelise reisijateveo teenuste osutamise eesmärgil .
Raudtee-ettevõtjatel on rahvusvahelise reisijateveo teenuse vältel õigus reisijaid peale võtta igast rahvusvahelisel marsruudil paiknevast jaamast ja lasta neil maha minna teises jaamas, sealhulgas samas liikmesriigis paiknevates jaamades.
„3a.
Artikli 2 reguleerimisalasse kuuluvatele raudtee-ettevõtjatele peab 1. jaanuariks 2010 rahvusvahelise reisijateveo teenuste osutamise eesmärgil ja 1. jaanuariks 2017 kõikide teiste reisijateveo teenuste liikide osutamise eesmärgil andma kõikide liikmesriikide infrastruktuuri kasutusõiguse.
Raudtee-ettevõtjatel on rahvusvahelise reisijateveo teenuse vältel õigus reisijaid peale võtta igast rahvusvahelisel marsruudil paiknevast jaamast ja lasta neil maha minna teises jaamas, sealhulgas samas liikmesriigis paiknevates jaamades.
1. jaanuariks 2012 peab andma nende liikmesriikide infrastruktuuri kasutusõiguse, kelle jaoks rahvusvahelise reisijate raudteeveo turuosa on rohkem kui pool selle liikmesriigi raudtee-ettevõtjate reisijateveo käibest.
1. jaanuariks 2012 peab andma nende liikmesriikide infrastruktuuri kasutusõiguse, kelle jaoks rahvusvahelise reisijate raudteeveo turuosa on rohkem kui pool selle liikmesriigi raudtee-ettevõtjate reisijateveo käibest.
Selle, kas teenuse peamiseks eesmärgiks on reisijatevedu kahe erinevas liikmesriigis asuva jaama vahel, peab kindlaks määrama direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud asjakohane reguleeriv organ või reguleerivad organid pädevate asutuste ja/või asjaomaste raudtee-ettevõtjate taotlusel.
Liikmesriigid, mis ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda, võivad oma infrastruktuuri kasutusõiguse andmist siseriiklike reisijateveo teenuste osutamiseks kuni viie aasta võrra edasi lükata.
Muudatusettepanek
17
ARTIKLI 1 PUNKT 8
Artikli 10 lõige 3b (direktiiv 91/440/EMÜ)
3b.
Liikmesriigid võivad piirata lõikes 3a sätestatud kasutusõigust lähte- ja sihtkoha vaheliste teenustega, mis on hõlmatud ühe või mitme avaliku teenindamise lepinguga kooskõlas ühenduse kehtivate õigusaktidega.
Sellisel piiramisel ei tohi olla kitsendavat mõju õigusele võtta reisijaid peale igast rahvusvahelise veoteenuse marsruudil paiknevast jaamast ning lasta neil maha minna teises, sealhulgas samas liikmesriigis paiknevas jaamas, välja arvatud seal, kus selle õiguse kasutamine ohustaks avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu.
3b.
Liikmesriigid võivad piirata lõikes 3a sätestatud kasutusõigust teenustega, mis on hõlmatud ühe või mitme avaliku teenindamise lepinguga kooskõlas ühenduse kehtivate õigusaktidega.
Sellist piiramist, sealhulgas õiguse piiramist võtta peale reisijaid ja lasta neil väljuda igas jaamas, tohib rakendada ainult juhul, kui kasutusõiguse kasutamine ohustaks avaliku teenindamise lepingu majanduslikku elujõulisust .
Selle, kas majanduslik tasakaal on ohustatud, peab kindlaks määrama direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud asjakohane reguleeriv organ või organid objektiivse majandusanalüüsi alusel ja eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumite põhjal järgmiste osapoolte taotlusel:
Selle, kas majanduslik elujõulisus on ohustatud, peab kindlaks määrama direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud asjakohane reguleeriv organ või organid objektiivse majandusanalüüsi alusel ja eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumite põhjal järgmiste osapoolte taotlusel:
– avaliku teenindamise lepingu töövõtja kindlaks määranud pädev asutus või pädevad asutused;
– avaliku teenindamise lepingu töövõtja kindlaks määranud pädev asutus või pädevad asutused;
– muu asjaomane pädev asutus, kellel on õigus käesoleva artikli alusel kasutusõigust piirata;
– muu asjaomane pädev asutus, kellel on õigus käesoleva artikli alusel kasutusõigust piirata;
– infrastruktuuri-ettevõtja või
– infrastruktuuri-ettevõtja või
– avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudtee-ettevõtja.
– avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudtee-ettevõtja.
Pädevad asutused ja avalikku teenust osutavad raudtee-ettevõtjad peavad andma asjakohasele reguleerivale organile või organitele põhjendatult nõutud teavet otsuse vastuvõtmiseks.
Reguleeriv organ vaatab või reguleerivad organid vaatavad esitatud teabe läbi, arutades seda vajadusel kõigi asjaomaste pooltega ning teavitades viimaseid oma põhjendatud otsusest eelnevalt kindlaksmääratud mõistlikuks tähtajaks ning igal juhul kahe kuu jooksul pärast asjaomase teabe saamist .
Asjakohane reguleeriv organ põhjendab oma otsust ja täpsustab tähtaega ja tingimusi, mille alusel
Pädevad asutused ja avalikku teenust osutavad raudtee-ettevõtjad peavad andma asjakohasele reguleerivale organile või organitele põhjendatult nõutud teavet otsuse vastuvõtmiseks.
Reguleeriv organ vaatab või reguleerivad organid vaatavad esitatud teabe läbi, arutades seda vajadusel kõigi asjaomaste pooltega ning teavitades viimaseid oma põhjendatud otsusest eelnevalt kindlaksmääratud mõistlikuks tähtajaks ning igal juhul kolme kuu jooksul pärast kasutusõiguse taotluse esitamist .
Asjakohane reguleeriv organ põhjendab oma otsust ja täpsustab tähtaega ja tingimusi, mille alusel
– asjaomane pädev asutus või pädevad asutused;
– asjaomane pädev asutus või pädevad asutused;
– infrastruktuuri-ettevõtja;
– infrastruktuuri-ettevõtja;
– avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudtee-ettevõtja või
– avaliku teenindamise lepingu alusel tegutsev raudtee-ettevõtja või
– kasutusõigust taotlev raudtee-ettevõtja
– kasutusõigust taotlev raudtee-ettevõtja
võivad taotleda otsuse ümbervaatamist.
võivad taotleda otsuse ümbervaatamist.
Selgitus
Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta esimese lugemise seisukoha uuesti esitamine (vt muudatust 10) koos piiramise võimalusega avaliku piirkondlike reisijateveo kasuks ka siseriiklikus reisijateveos.
Vältimaks seda, et üks huvitatud pooltest tekitaks tahtlikult olukorra, kus pädeva reguleeriva organi või pädevate reguleerivate organite otsus viibib, tuleb otsuse tähtaeg ühelt poolt siduda taotluse esitamise kuupäevaga ja teiselt poolt tuleb tähtaega ühe kuu võrra pikendada.
Muudatusettepanek
18
ARTIKLI 1 PUNKT 8
Artikli 10 lõige 3c (direktiiv 91/440/EMÜ)
3c.
Liikmesriigid võivad piirata ka õigust võtta reisijaid peale ja lasta neil maha minna samas liikmesriigis rahvusvahelise reisijateveo teenuse marsruudil paiknevates jaamades, juhul kui reisijateveo ainuõigus nende jaamade vahel on antud lepingu alusel, mille töövõtja määrati kindlaks enne …*  õiglase pakkumismenetluse alusel ja kooskõlas ühenduse õiguse asjakohaste põhimõtetega.
Nimetatud piirang võib kesta kuni algse lepinguperioodi lõpuni või 15 aastat, sõltuvalt sellest, kumb tähtaeg on lühem.
___________
* OJ: Lisada käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev;
välja jäetud
Selgitus
See täiendav kasutusõiguse piirang veoõiguse piiramise võimaluse abil tähtajaga kuni 15 aastat ohustaks rahvusvaheliste reisijateveo teenuste majanduslikku elujõulisust ning takistaks seega direktiivi kavandatud eesmärgi saavutamist.
Pealegi on piirkondlikud liinid juba olemasoleva piiranguvõimalusega direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 lõike 3b kohaselt piisavalt kaitstud.
Muudatusettepanek
19
ARTIKLI 1 PUNKT 8
Artikli 10 lõige 3d (direktiiv 91/440/EMÜ)
3d.
Käesoleva direktiivi sätted ei nõua, et liikmesriigid peaksid enne 1. jaanuari 2010 andma lõikes 3a osutatud kasutusõiguse raudtee-ettevõtjatele ja nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitud tütarettevõtetele, kes on litsentsitud liikmesriigis, kus selliseid kasutusõigusi ei anta.
3d.
Käesoleva direktiivi sätted ei nõua, et liikmesriigid peaksid rahvusvaheliste reisijateveo teenuste puhul enne 1. jaanuari 2010 ja kõigi teiste reisijateveo teenuste liikide puhul enne 1. jaanuari 2017 andma lõikes 3a osutatud kasutusõiguse raudtee-ettevõtjatele ja nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitud tütarettevõtetele, kes on litsentsitud liikmesriigis, kus selliseid kasutusõigusi ei anta.
Muudatusettepanek
20
ARTIKLI 1 PUNKT 8
Artikli 10 lõige 3e (direktiiv 91/440/EMÜ)
3e.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed lõigetes 3b, 3c ja 3d osutatud otsuste kohtuliku läbivaatamise tagamiseks.
3e.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed lõigetes 3b ja 3d osutatud otsuste kohtuliku läbivaatamise tagamiseks.
Selgitus
Kohandus muudatusettepanekuga 18.
Muudatusettepanek
21
ARTIKLI 1 PUNKT 8
Artikli 10 lõige 3f (direktiiv 91/440/EMÜ)
3f.
Ilma et see piiraks lõiget 3b, võivad liikmesriigid käesoleva artikliga sätestatud tingimustel lubada asjaomaseid asutusi maksustada kõiki reisijate raudteeveo teenuseid oma territooriumil, eesmärgiga toetada avaliku teenindamise kohustuste hüvitamist kooskõlas ühenduse õigusega sõlmitud avaliku teenindamise lepingute raamides .
3f.
Ilma et see piiraks lõiget 3b, võivad liikmesriigid käesoleva artikliga sätestatud tingimustel lubada raudteetranspordi eest vastutaval asutusel kehtestada rahvusvahelist reisijateveo teenust osutavatele raudtee-ettevõtjatele maks selle asutuse jurisdiktsiooni alla kuuluvate raudteede kasutamise eest kahe antud liikmesriigis asuva jaama vahel.
Sel juhul tuleb siseriiklikku transporditeenust osutavatel raudtee-ettevõtjatel nendel raudteedel liiklemise eest tasuda samasugust maksu.
3f.
Ilma et see piiraks lõiget 3b, võivad liikmesriigid käesoleva artikliga sätestatud tingimustel lubada asjaomaseid asutusi maksustada kõiki reisijate raudteeveo teenuseid oma territooriumil, eesmärgiga toetada avaliku teenindamise kohustuste hüvitamist kooskõlas ühenduse õigusega sõlmitud avaliku teenindamise lepingute raamides .
3f.
Ilma et see piiraks lõiget 3b, võivad liikmesriigid käesoleva artikliga sätestatud tingimustel lubada raudteetranspordi eest vastutaval asutusel kehtestada rahvusvahelist reisijateveo teenust osutavatele raudtee-ettevõtjatele maks selle asutuse jurisdiktsiooni alla kuuluvate raudteede kasutamise eest kahe antud liikmesriigis asuva jaama vahel.
Sel juhul tuleb siseriiklikku transporditeenust osutavatel raudtee-ettevõtjatel nendel raudteedel liiklemise eest tasuda samasugust maksu.
Muudatusettepanek
22
ARTIKLI 1 PUNKT 8
Artikli 10 lõike 3f teine lõik (direktiiv 91/440/EMÜ)
Kooskõlas ühenduse õigusega ei või esimeses lõigus nimetatud hüvitamine ületada avaliku teenindamise kohustuste täitmisel tehtud kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku määra, võttes arvesse asjakohast tulu ning mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest.
Maks on mõeldud kooskõlas ühenduse õigusega sõlmitud avaliku teenindamise lepingute raamides täidetud avaliku teenindamise kohustuste hüvitamiseks kõnealusele asutusele.
Hüvitamine ei või ületada avaliku teenindamise kohustuste täitmisel tehtud kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku määra, võttes arvesse asjakohast tulu ning mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest.
Muudatusettepanek
23
ARTIKLI 1 PUNKT 8
Artikli 10 lõike 3f kolmas lõik (direktiiv 91/440/EMÜ)
Maks kehtestatakse kooskõlas ühenduse õigusega, austades eelkõige õigluse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid, eriti teenuse hinna ja maksu suuruse vahel.
Kohustus toetada avaliku teenindamise kohustuste hüvitamist ei ohusta rahvusvahelise reisijateveo teenuse majanduslikku elujõudu.
Maks kehtestatakse kooskõlas ühenduse õigusega, austades eelkõige õigluse, läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid, eriti teenuse hinna ja maksu suuruse vahel.
Maksude kogusumma ei ohusta selle rahvusvahelise reisijateveo teenuse majanduslikku elujõudu , millele need on kehtestatud .
Muudatusettepanek
24
ARTIKLI 1 PUNKT 9
Artikli 10 lõike 8 esimene taane (direktiiv 91/440/EMÜ)
– käesoleva direktiivi rakendamist liikmesriikides ja erinevate asjaomaste organite tõhusat tööd;
– käesoleva direktiivi rakendamist liikmesriikides , eriti selle mõju liidu väikestes riikides, ja erinevate asjaomaste organite tõhusat tööd;
Selgitus
Direktiivi rakendamist käsitlevas hindamisaruandes tuleks arvesse võtta direktiivi mõju väikestele liikmesriikidele, kuna neid mõjutab turu avamine eriti tugevasti.
Muudatusettepanek
25
ARTIKLI 1 PUNKT 10
Artikli 10 lõige 9 (direktiiv 91/440/EMÜ)
9.
Komisjon esitab 31. detsembriks 2012 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele aruande lõike 3 sätete kohaldamise kohta.
9.
Komisjon esitab 1. jaanuariks 2018 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele aruande lõigete 3b ja 3d sätete kohaldamise kohta.
Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele 31. detsembriks 2012 esitatavas aruandes analüüsib komisjon eelkõige siseriiklike reisijateveo teenuste turu avamise ettevalmistuste seisu.
Selles aruandes esitab komisjon vajaduse korral edasisi täiendavaid meetmeid turu avamise hõlbustamiseks ja avalike teenuste osutamise kohustustest kinnipidamiseks.
Muudatusettepanek
26
ARTIKLI 1 PUNKT 10 A (uus)
Artikli 11 lõige 2 (direktiiv 91/440/EMÜ)
10a) Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:
“2.
Lisade kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu artikli 11a lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”
Selgitus
Siin tuleks kohaldada uut komiteemenetlust (kontrolliga regulatiivmenetlus), kuna tegemist on üldmeetmetega, mille tulemuseks on direktiivi vähem oluliste sätete muutmine.
Muudatusettepanek
27
ARTIKLI 1 PUNKT 10 B (uus)
Artikli 11a lõige 3 (direktiiv 91/440/EMÜ)
10b) Artikli 11a lõige 3 asendatakse järgmisega:
“3.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse otsuse artikli 8 sätteid.
Selgitus
Nimetatud komiteemenetluse artikli lõikesse tuleks lisada uus kontrolliga regulatiivmenetlus (vt ka raportööri muudatusettepanekut direktiivi 91/440/EMÜ artikli 11 lõikele 2).
Muudatusettepanek
28
ARTIKLI 2 PUNKT 3
Artikli 13 lõige 4 (direktiiv 2001/14/EMÜ)
"4.
Kui taotluse esitaja kavatseb paluda raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsust eesmärgiga osutada direktiivi 91/440/EMÜ artiklis 3 määratletud rahvusvahelist reisijateveo teenust, teavitab ta sellest asjaomaseid infrastruktuuri-ettevõtjaid ja reguleerivaid organeid.
Selleks, et saaks anda hinnangu rahvusvahelise veoteenuse eesmärgi kohta vedada reisijaid kahe erinevas liikmesriigis asuva jaama vahel ning võimaliku majandusliku mõju kohta olemasolevatele avaliku teenindamise lepingutele, peavad reguleerivad organid tagama, et oleks teavitatud kõiki avaliku teenindamise lepingus määratletud reisijate raudteeveo teenuse töövõtja kindlaks määranud pädevaid asutusi, kõiki teisi asjaomaseid pädevaid asutusi, kellel on direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 lõike 3b alusel õigus piirata kasutusõigust ja avaliku teenindamise lepingu alusel kõnealusel rahvusvahelisel reisijateveo teenuse marsruudil tegutsevaid raudtee-ettevõtjaid."
"4.
Kui taotluse esitaja kavatseb paluda raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsust eesmärgiga osutada direktiivi 91/440/EMÜ kohast reisijateveo teenust, teavitab ta sellest asjaomaseid infrastruktuuri-ettevõtjaid ja reguleerivaid organeid.
Selleks, et saaks anda hinnangu võimaliku majandusliku mõju kohta olemasolevatele avaliku teenindamise lepingutele, peavad reguleerivad organid tagama, et oleks teavitatud kõiki avaliku teenindamise lepingus määratletud reisijate raudteeveo teenuse töövõtja kindlaks määranud pädevaid asutusi, kõiki teisi asjaomaseid pädevaid asutusi, kellel on direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 lõike 3b alusel õigus piirata kasutusõigust ja avaliku teenindamise lepingu alusel kõnealusel rahvusvahelisel reisijateveo teenuse marsruudil tegutsevaid raudtee-ettevõtjaid."
Selgitus
Direktiivi 91/440/EMÜ artikli 10 lõike 3 a uue korraga kohandamise eesmärgil (vt muudatusettepanekut 16).
Muudatusettepanek
29
ARTIKLI 2 PUNKT 4
Artikli 17 lõike 5a esimene lõik (direktiiv 2001/14/EMÜ)
5a.
Veoteenusteks, mis kasutavad artiklis 24 osutatud spetsiaalset infrastruktuuri ja nõuavad taotluse esitaja poolt nõuetekohaselt põhjendatud olulisi ja pikaajalisi investeeringuid, võib raamkokkuleppeid sõlmida 15 aastaks.
Pikem kui 15-aastane periood on lubatud üksnes erandjuhtudel, eelkõige suurte pikaajaliste investeeringute korral ning eelkõige juhul, kui kõnealusele investeeringule laienevad mitmeaastast amortisatsiooniplaani sisaldavad lepingulised kohutused .
5a.
Veoteenusteks, mis kasutavad artiklis 24 osutatud spetsiaalset infrastruktuuri ja nõuavad taotluse esitaja poolt nõuetekohaselt põhjendatud olulisi investeeringuid, mida on võimalik tagasi maksta üksnes pika ajavahemiku jooksul, võib raamkokkuleppeid sõlmida 15 aastaks.
Pikem kui 15-aastane periood on lubatud üksnes erandjuhtudel, eelkõige suurte investeeringute korral , mida on võimalik tagasi maksta üksnes pika ajavahemiku jooksul.
Kõigil sellistel juhtudel kehtestavad asjakohased lepingud lepingulised kohustused, mis esitavad üksikasjalikult sooritatava investeeringu ning sellega seotud tulud, kulud ja tegevusplaani, sealhulgas mitmeaastase amortisatsiooniplaani, põhjendades infrastruktuuri läbilaskevõimsuse pikaajalist kasutuseleandmist .
Muudatusettepanek
30
ARTIKLI 2 PUNKT 4
Artikli 17 lõike 5a kolmas lõik (direktiiv 91/440/EMÜ)
5a.
Alates 1. jaanuarist 2010 võib sõlmida viieks aastaks ühe korra uuendatava esialgse raamkokkuleppe teenust enne 1. jaanuari 2010 osutavate taotluse esitajate poolt kasutatud läbilaskevõimsuse omaduste alusel, et võtta arvesse spetsiaalseid investeeringuid või olemasolevaid ärilepinguid.
Artiklis 30 osutatud reguleeriv organ vastutab sellise kokkuleppe jõustumiseks loa andmise eest."
5a.
Rahvusvaheliste reisijateveo teenuste puhul alates 1. jaanuarist 2010 ja kõigi teiste reisijateveo teenuste liikide puhul alates 1. jaanuarist 2017 võib sõlmida viieks aastaks ühe korra järgmiseks viieks aastaks uuendatava esialgse raamkokkuleppe teenust enne 1. jaanuari 2010 või vastavalt enne 1. jaanuari 2017 osutavate taotluse esitajate poolt kasutatud läbilaskevõimsuse omaduste alusel, et võtta arvesse spetsiaalseid investeeringuid või olemasolevaid ärilepinguid.
Artiklis 30 osutatud reguleeriv organ vastutab sellise kokkuleppe jõustumiseks loa andmise eest."
Muudatusettepanek
31
ARTIKLI 2 PUNKT 5 A (uus)
Artikli 34 lõige 3 (direktiiv 200/14/EÜ)
5a) Artikli 34 lõige 3 asendatakse järgmisega:
“3.
Lisade kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu artikli 35 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”
Selgitus
Siin tuleks kohaldada uut komiteemenetlust (kontrolliga regulatiivmenetlus), kuna tegemist on üldmeetmetega, mille tulemuseks on direktiivi vähem oluliste sätete muutmine.
Muudatusettepanek
32
ARTIKLI 2 PUNKT 5 B (uus)
Artikli 35 lõige 3 (direktiiv 200/14/EÜ)
5b) Artikli 35 lõige 3 asendatakse järgmisega:
“3.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse otsuse artikli 8 sätteid.
Selgitus
Nimetatud komiteemenetluse artikli lõikesse tuleks lisada uus kontrolliga regulatiivmenetlus (vt ka raportööri muudatusettepanekut direktiivi 91/440/EMÜ artikli 11 lõikele 2).
SELETUSKIRI
I. Komisjoni ettepanek
Komisjon esitas 3. märtsil 2004 nn "kolmanda raudteepaketi" raames ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (KOM(2004)139).
Esimesel ja teisel raudteepaketil põhineva ettepaneku põhielemendid olid:
1.
Liikmesriikide siseriiklikud raudteevõrgud tuleks rahvusvaheliseks reisijateveoks avada 1. jaanuariks 2010 mittediskrimineerivaks kasutuseks kõigile raudtee-ettevõtjatele.
2.
Raudtee-ettevõtjatele peaks seejuures jääma õigus võtta reisijad rongile igas rahvusvahelise veoteenuse marsruudil paiknevas jaamas ning lasta neil teises jaamas maha minna, sealhulgas samas liikmesriigis asuvates jaamades (kabotaažveod).
3.
Võrkude avamist peaks olema võimalik piirata juhul, kui see ohustaks avaliku teenindamise lepingus kindlaks määratud veoteenuse majanduslikku tasakaalu.
II.
Parlamendi esimene lugemine
Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu 28. septembril 2005 toimunud esimesel lugemisel.
Seejuures tegi parlament komisjoni ettepaneku kohta järgmised olulised muudatused:
1.
Parlament nõudis juba teise raudteepaketi menetluse käigus ülekaaluka enamusega raudteevõrkude avamist mitte ainult rahvusvaheliseks, vaid ka siseriiklikuks reisijateveoks 1. jaanuariks 2008.
Sellele tuginedes tegi parlament nüüd ettepaneku etapiviisilisteks meetmeteks: võrkude avamine rahvusvaheliseks reisijateveoks 1. jaanuariks 2008 ning kõikide teiste reisijateveo liikide jaoks 1. jaanuariks 2012.
2.
Toetati komisjoni ette nähtud võimalust piirata võrkude avamist avaliku piirkondliku ja kohaliku reisijateveo huvides, kuid see sõnastati täpsemalt eelkõige sellise otsuse tegemise pädevust silmas pidades ning seoti avaliku teenuse majandusliku elujõulisuse kriteeriumiga.
3.
Liikmesriikidel peaks olema võimalus anda oma raudteevõrgu kasutusõigus ajaliselt varem.
Seejuures peaks neile aga samaaegselt jääma võimalus anda selline õigus üksnes raudtee-ettevõtjatele nendest liikmesriikidest, kus kehtivad raudteeinfrastruktuurile samasugused juurdepääsu tingimused (vastastikkuse klausel).
4.
Peale selle tegi parlament ettepaneku muuta ka direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise kohta.
Et hõlbustada raudtee-ettevõtjatel rajada spetsiaalseid infrastruktuure nagu kiirliinid, peaks olema võimalik seesuguste reisijateveo teenuste jaoks sõlmida kuni kümneaastase kestusega raamlepinguid.
5.
Lisaks nõudis Euroopa Parlament, et avalikku piirkondlikku ja kohalikku reisijatevedu käsitleva määruse (EMÜ) nr 1191/69 uue korra kohta võtaks nõukogu lõpuks vastu ühise seisukoha, et uuesti ja täpsemalt määratleda ka võrkude kasutamise piirangu võimalus.
III.
Nõukogu ühine seisukoht
Nõukogu edastas oma ühise seisukoha Euroopa Parlamendile 18. septembril 2006.
Direktiivi teksti nõukogu redaktsioon erineb parlamendi redaktsioonist peamiselt järgmistes punktides:
1.
Nõukogu lükkab tagasi siseriiklike reisijateveoteenuste võrkude avamise ning kavandab rahvusvaheliste reisijateveoteenuste võrkude avamist alles 1. jaanuariks 2010.
2.
Liikmesriikides, kus rahvusvahelise reisijate raudteeveo turuosa on rohkem kui pool raudtee-ettevõtjate reisijateveo käibest, tuleb võrgud avada alles 1. jaanuariks 2012.
3.
Nõukogu soovib võrkude avamist täiendavalt piirata uue kriteeriumi abil, milleks on "peamine eesmärk", nõukogu tahab avada võrgud üksnes neile rahvusvahelistele teenustele, mille niinimetatud "peamiseks eesmärgiks" on tunnistatud reisijate vedu erinevates liikmesriikides asuvate jaamade vahel.
4.
Lisaks soovib nõukogu võrkude avamist piirata liikmesriikide võimalusega keelduda võrkude avamisest või seda piirata kuni viieteistkümneks aastaks, viidates sõlmitud kontsessioonilepingutele.
5.
Nõukogu soovib võrkude avamist lõpuks majanduslikult piirata uue kohustusliku maksuga, mis toetaks avaliku piirkondliku ja kohaliku reisijateveo riiklikku rahastamist, kusjuures seda kohustuslikku maksu kohaldataks üldiselt kõigi reisijateveo teenuste suhtes.
6.
Pidades silmas võrkude avamise piirangu võimalust avaliku piirkondliku ja kohaliku reisijateveo huvides, sätestab nõukogu väga üksikasjaliku korra ning osutab taas avaliku teenindamise lepingu majandusliku tasakaalu kriteeriumile.
7.
Nõukogu võtab sõnastusmuudatustega üle parlamendi poolt tarvitusele võetud vastastikkuse klausli.
8.
Nõukogu uus ettepanek on, et liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta raudteeveoteenused, mida osutatakse ühendust läbiva transiidina.
9.
Lisaks teeb nõukogu uue ettepaneku vabastada Malta ja Küpros direktiivi rakendamise kohustusest, seni kuni neil riikidel puudub raudteevõrk.
10.
Peale selle teeb nõukogu väiksemaid muudatusi seoses aruandekohustusega.
11.
Lõpuks võtab nõukogu üle parlamendi ettepaneku muuta ka direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise kohta, kuid pikendab spetsiaalsete infrastruktuuride raamlepingute kestust kuni 15 aastani, ning teeb veel teisi pigem menetluslikke muudatusi.
IV.
Parlamendikomisjoni ettepanekud
Parlamendikomisjon toetub muudatusettepanekute tegemisel suures osas Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta esimese lugemise seisukohale.
1.
Nii nagu parlament juba teise raudteepaketi menetluse käigus ülekaaluka enamusega otsustas (vt 23. oktoobri 2003. aasta arvamust), on parlamendikomisjon endiselt seisukohal, et siseriiklikud raudteevõrgud tuleks avada kõikidele reisijateveo teenustele.
Kuna raudteealane õiguslik raamistik tuleb üle võtta juba 2006. aasta lõpuks, on ka võrkude avamine rahvusvaheliseks reisijateveoks 1. jaanuariks 2010 mõttekas ja täiesti võimalik.
Et vastu tulla nõukogule, kellel on veel kahtlusi seoses tema arvates liiga kiire võrkude avamisega siseriiklikuks reisijateveoks, teeb parlamendikomisjon ettepaneku lükata edasi võrkude avamine kõikide teiste reisijateveo liikide jaoks ja nimelt kuni 1. jaanuarini 2017.
Tänasest arvates kümne aasta pärast peaks igal juhul olema võimalik viia lõpuni Euroopa siseturu põhimõtte rakendamine ka raudteesektoris ning muuta selle õigusaktiga üleliigseks neljas raudteepakett.
Vt muudatusettepanekut 16 ning samuti muudatusettepanekuid 1, 4, 5 ja 28.
2.
Parlamendikomisjon teeb ettepaneku nõustuda kaks aastat hilisema võrkude avamisega neis liikmesriikides, kus rahvusvahelisel reisijateveol võib olla suur mõju siseriiklikule reisijateveole.
Vt muudatusettepaneku 16 teist lõiku.
3.
Pidades silmas võrkude avamise piirangu võimalust avaliku piirkondliku ja kohaliku reisijateveo huvides artikli 10 uue lõike 3b kohaselt, soovitab parlamendikomisjon vastu võtta nõukogu väga üksikasjaliku formuleeringu koos väikeste muudatuste ja tagasipöördumisega avaliku lepingu elujõulisuse kriteeriumi juurde, mille parlament algselt esitas.
Parlamendikomisjonis toimunud hääletuse tulemusel ei saavutatud siiski mitte kõikide ühise seisukoha tekstis esinevate viidete puhul enamust „majandusliku tasakaalu” kriteeriumi muutmiseks „majanduslikuks elujõulisuseks” – vrd põhjendus 12.
Vt muudatusettepanekuid 17, 5 ja 12.
4.
Nõukogu poolt uudsena esitatud võrkude avamise piirangute koha pealt – veo peamine eesmärk ja soodustused pikaajalistele kontsessioonilepingutele – on parlamendikomisjoni kindel arvamus, et need tuleb tagasi lükata.
Vt selle kohta ka Portugali Vabariigi vastavat avaldust ühise seisukoha II lisas.
Sest vaagides aastakümneid tagasi ette nähtud siseturu avamise ning avaliku piirkondliku ja kohaliku reisijateveo erihuvide vahel, võib veel kuidagi õigustada võrkude avamise piirangu võimalust artikli 10 lõike 3b uue korra kohaselt.
Parlamendikomisjon ei järginud siiski raportööri soovitust kohustuslik maks – vrd põhjendus 13 ja direktiivi 91/440/EMÜ uue ettenähtud artikli 10 lõiget 3f – asenduseta tühistada, vaid teeb ettepaneku muudatusteks.
Vt muudatusettepanekuid 16, 18, 20, 28, samuti 3 ja 15.
5.
Mis puudutab nõukogu poolt uue ettepanekuna esitatud aruandekohustusi, siis on parlamendikomisjoni ettepanekud pigem sõnastuslike kohanduste laadis.
Ettevalmistuste olukorra analüüsimiseks seoses võrkude avamisega siseriiklikuks reisijateveoks koostatakse täiendav aruanne 2012.
Vt muudatusettepanekuid 25 ja 13.
6.
Nõukogu väga üksikasjalike ja osaliselt uute formuleeringutega, millega muudetakse direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise kohta, tuleks põhiliselt nõustuda ning lisada üks seletav põhjendus.
7.
Parlamendikomisjon soovitab üle võtta uued transiidieeskirjad, samuti erandid Malta ja Küprose osas ning ei esita seetõttu muudatusettepanekuid.
8 .
Lõpetuseks osutab raportöör sellele, et edukas on olnud parlamendi kindlaksjäämine seisukohale, et nõukogu peaks paralleelselt antud õigusloomemenetlusega võtma vastu ühise seisukoha avalikku piirkondlikku ja kohalikku reisijatevedu käsitleva määruse uue regulatsiooni kohta (vt transpordi- ja turismikomisjoni raporti muudatusettepanekut 1 esimesel lugemisel).
VÄHEMUSE ARVAMUS
vastavalt kodukorra artiklile 48 esitanud
Helmuth Markov, Erik Meijer ja Pedro Guerreiro
Esitame siinkohal põhjused, millest tingituna hääletasime Euroopa Liidu Nõukogu ühise seisukoha vastu.
Me ei saa leppida sellega, et Euroopa Komisjon esitab kolmanda ettepanekute paketi, mille eesmärk on kiirendada reisijateveo liberaliseerimist, samas kui just äsja võeti vastu teine pakett.
Veelgi vähem saame nõustuda nõukogu ühise seisukoha ettepanekutega ja parlamendikomisjonis vastu võetud soovitusega teisele lugemisele, mille eesmärk on minna veelgi kaugemale ja raudteetransport väga kiiresti täielikult liberaliseerida.
Ettepanekud on tehtud varasemate meetmete mõju sotsiaalsele olukorrale ja keskkonnaseisundile kaalumata ning arvestamata tasakaalustamist teiste transpordiliikidega.
Ettepanekud on esitatud ilma igasuguste hinnanguteta ja nendes ei ole arvestatud mitmetes liberaliseerimise läbi viinud riikides ilmnenud negatiivseid kogemusi, samuti puuduvad siiani tõsised ja mitmekülgsed analüüsid Euroopa raudteetranspordi arengule kaasaaitamise vahendite kohta.
Ettepanekud ei põhine millelgi muul kui a priori ideoloogial, mille kohaselt on ultraliberaalsus absoluutne ja üldine reegel.
Nõuame vastupidiselt, et Euroopa osutaks vajalikku abi sellele transpordiliigile, mis on säästva arengu, territoriaalse ühetkuuluvuse ja Euroopa majanduse arengu seisukohast vältimatult vajalik.
Leiame, et sellised meetmed tuleks välja töötada ja esitada kõikide asjaosaliste ja kõnealuse sektori koostöös.
MENETLUS
Pealkiri
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise ja raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise kohta
Viited
5895/2/2006 – C6‑0309/2006 – 2004/0047(COD)
EP 1. lugemise kuupäev – P-number
21.9.2005
T6-0354/2005
Komisjoni ettepanek
KOM(2004)0139 – C6-0001/2004
Komisjoni muudetud ettepanek
Ühise seisukoha kättesaamisest istungil teada andmise kuupäev
25.9.2006
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
TRAN 25.9.2006
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Georg Jarzembowski 22.8.2006
Endine raportöör / Endised raportöörid
Arutamine parlamendikomisjonis
10.10.2006
21.11.2006
18.12.2006
Vastuvõtmise kuupäev
19.12.2006
Lõpphääletuse tulemused
+: –:
0:
30
10
5
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Gabriele Albertini, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Michael Cramer, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Roland Gewalt, Luis de Grandes Pascual, Mathieu Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Erik Meijer, Robert Navarro, Seán Ó Neachtain, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Reinhard Rack, Gilles Savary, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Gary Titley, Georgios Toussas, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Corien Wortmann-Kool, Roberts Zīle
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Zsolt László Becsey, Johannes Blokland, Nathalie Griesbeck, Zita Gurmai, Elisabeth Jeggle, Rosa Miguélez Ramos, Zita Pleštinská, Vladimír Remek
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Esitamise kuupäev
21.12.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
