LÕPLIK
A6-0230/2006
27.6.2006
***III
RAPORT
Lepituskomitees heaks kiidetud ühine tekst eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete rakendamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes
(PE-CONS 3614/2006 – C6‑0156/2006 – 2003/0242(COD))
Euroopa Parlamendi delegatsioon lepituskomitees
Delegatsiooni juht:
Alejo Vidal-Quadras Roca
Raportöör:
Eija-Riitta Korhola
PE 374.051v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete h äälte enamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI............................................................................................................................6
MENETLUS................................................................................................................................9
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete rakendamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes
(PE-CONS 3614/2006 – C6‑0156/2006 – 2003/0242(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti (PE-CONS 3614/2006 – C6‑0156/2006 );
– võttes arvesse esimese lugemise seisukohta
ELT C 103, 29.4.2004, lk 450.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku ( KOM(2003)0622 )
ELTs seni avaldamata. suhtes;
– võttes arvesse teise lugemise
Tekst vastu võetud 18.1.2006, P6_TA(2006)0016 . seisukohta nõukogu ühise seisukoha suhtes
ELT C 264, 25.10.2005, lk 18. ;
– võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi ühise seisukoha muudatuste kohta ( KOM(2006)0081 )
ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 5;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 65;
– võttes arvesse raportit, mille esitas Euroopa Parlamendi delegatsioon lepituskomitees ( A6‑0230/2006 ),
1. kiidab ühise teksti heaks;
2. teeb presidendile ülesandeks allkirjastada koos nõukogu eesistujaga õigusakt vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;
3. teeb Euroopa Parlamendi peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kontrollimist, et kõik menetlused on nõuete kohaselt läbi viidud, ja korraldada nõukogu peasekretäri nõusolekul selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;
4. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev õigusloomega seotud resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
SELETUSKIRI
Taust
25. juunil 1998. aastal kirjutas Euroopa Ühendus koos viieteistkümne liikmesriigiga alla ÜRO Euroopa Majandusorganisatsiooni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile, mida tuntakse Århusi konventsioonina.
Konventsioon jõustus 2001. aasta oktoobris ja ühendus kiitis selle heaks 17. veebruaril 2005. aastal.
Konventsiooni eesmärk on võimaldada üldsuse suuremat kaasatust keskkonnaküsimustes ning aidata aktiivselt kaasa keskkonna paremale säilitamisele ja kaitsele.
Århusi konventsiooni allkirjastamine kohustab ühendust viima oma õigusaktid vastavusse konventsiooni nõuetega.
Ühendus on juba vastu võtnud areneva õigusaktide tuumiku, mis aitab kaasa Århusi konverentsiooni eesmärkide täitmisele, näiteks direktiivi 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta, ELT L 41, 14.2.2003, lk 26. ja direktiivi 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiv 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse, ELT L 156, 25.6.2003, lk 17. .
Oluline on ka määrus 2001/1049/EÜ üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43. .
Komisjon oli siiski seisukohal, et need sätted ei ole piisavad, et täita täielikult Århusi konventsiooni nõudmisi EÜ institutsioonidele ja organitele, sest konventsioon on osaliselt praegustest EÜ õigusaktidest üksikasjalikum ja rakendusalalt ulatuslikum.
Seetõttu esitas komisjon 24. oktoobril 2003. aastal ettepaneku võtta vastu määrus, et rakendada Århusi konventsiooni kolme sammast – keskkonnainfo kättesaadavus, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemine ning neis asjus kohtu poole pöördumine – ühenduse institutsioonide ja organite suhtes.
Pärast esimest lugemist parlamendis 31. märtsil 2004. aastal võttis nõukogu 18. juulil 2005. aastal vastu ühise seisukoha, milles vähemalt osaliselt nõustus ainult viiega parlamendi esimesel lugemisel esitatud 35st muudatusest.
Parlament lõpetas oma teise lugemise 18. jaanuaril 2006. aastal, tehes nõukogu ühisesse seisukohta kokku 25 muudatust.
Nõukogu teatas 25. aprillil 2006. aastal kirja teel, et ta ei saa kõigi parlamendi muudatustega nõustuda ja vaja on lepitamist.
Lepitamine algas ametlikult 2. mail.
Lepitusmenetlus
Parlamendi delegatsioon pidas oma asutamiskoosoleku 15. veebruaril 2006. aastal Strasbourgis.
Delegatsioon andis hr Vidal Quadrasele (delegatsiooni aseesimees ja juhataja), hr Florenzile (keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni esimees), pr Korholale (raportöör) ja pr Sornosa Martinezile volitused nõukoguga läbirääkimisi pidada.
7. märtsist 26. aprillini 2006. aastal (7. märtsil, 21. märtsil ja 26. aprillil 2006 aastal) peeti kolm kolmepoolset kohtumist , millele järgnesid järgmised Euroopa Parlamendi delegatsiooni koosolekud (15. märtsil, 4. aprillil ja 2. mail 2006. aastal); kohtumiste ja koosolekute tulemusel jõuti esialgsele kokkuleppele 16 muudatuse osas, tingimusel, et jõutakse üldkokkuleppele.
Lepituskomitee kohtus 2006. aasta 2. mai pärastlõunal nõukogus, et ametlikult menetlust alustada ja võimalusel lahendamata küsimustes kokkuleppele jõuda.
Pärast mitmetunnist arutelu jõuti kella 19.30 paiku üldkokkuleppele.
Euroopa Parlamendi delegatsioon kinnitas selle ühehäälselt 16 poolthäälega.
Kokkuleppe peamised punktid, milleni lepituse käigus jõuti, võib kokku võtta järgmiselt:
Info kättesaadavus
Info kättesaadavusega seotud muudatused, eriti muudatused 4, 14 ja 15, mis puudutavad erandeid, osutusid kõige raskemini lahendatavateks.
Euroopa Parlamendi õigusteenistuse arvamuses märgiti, et algselt kavandatud muudatused 4 ja 14 rikkusid õiguskindluse põhimõtet ja need tuli ümber sõnastada.
Euroopa Parlamendi õigusteenistus tegi konkreetsed ümbersõnastamise ettepanekud, mille Euroopa Parlamendi delegatsioon täielikult heaks kiitis ning millest sai alus nõukoguga sõlmitud kokkuleppele.
Saavutatud kokkulepe põhineb erandite süsteemil, mis on sätestatud kehtivas määruses 1049/2001/EÜ üldsuse juurdepääsu kohta EÜ institutsioonide dokumentidele.
See lahendus tagab ühtse ja toimiva lähenemise, kuna kogu EÜ institutsioonide ja organite valduses olevale infole pääseb ligi ühtse süsteemi alusel.
Euroopa Parlamendi delegatsioonil õnnestus ka tõhustada sätteid, mis on seotud juurdepääsuga keskkonda sattuvate heitmete infole, piirates sellealaseid erandeid, samas tagades, et erandeid tõlgendatakse piiravalt.
Lisaks lepiti Euroopa Parlamendi kompromissettepaneku põhjal kokku, et ühenduse institutsioonide ja organite registritest ja andmebaasidest kättesaadav info peab sisaldama ka teavet meetmete kohta, mis on võetud seoses ühenduse õiguse rikkumise menetlusega.
See on täiesti uus täiendus nõukogu ühisele seisukohale.
Üldsuse osalemine otsustamises
Parlamendi jaoks oli peamine küsimus laiendada üldsuse osalemist Euroopa Investeerimispangale keskkonnaalaste kavade ja programmide ettevalmistamisel, muutmisel või läbivaatamisel, samuti kavade ja programmide puhul, mida ainult ei "valmista ette" ja "kiida heaks", vaid ka "rahastavad" ühenduse institutsioonid ja organid.
Euroopa Parlamendi delegatsioon kindlustas esimest seisukohta ja nõustus nõukogu seisukohaga teises küsimuses, märkides, et üldsuse osalus kavades ja programmides, mille on "ette valmistanud" ja "heaks kiitnud" ühenduse institutsioonid ja organid, juba tagab selle, et üldsus on piisavalt ja rahuldaval tasemel kaasatud.
Lepiti ka kokku, et kui keskkonnakava või -programmi kohta võetakse vastu otsus, peab asjakohane ühenduse institutsioon ja organ üldsust sellest otsusest teavitama (ja mitte ainult "tegema mõistlikke pingutusi, et teavitada").
Põhjendustesse on Århusi konventsiooni juhiste kohaselt lisatud ka viide üldsuse osalemisele poliitikates.
Keskkonna asjus kohtu poole pöördumine
Euroopa Parlamendi delegatsioonil õnnestus pikendada ajavahemikku, mille jooksul valitsusvälised organisatsioonid võivad nõuda keskkonnaalase haldusakti sisemist läbivaatamist, neljalt nädalalt kuueni.
Samuti lepiti kokku, et ühenduse institutsioonid ja organid peavad hakkama määruse nõudeid rakendama üheksa kuud pärast selle jõustumist.
Määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
"Säästva arengu" kaasamise kohta võttis Euroopa Parlamendi delegatsioon seisukoha, et viitest põhjendustes piisab, kuna mõiste on väga lai ja hõlmab paljusid tegevusi, mis ei ole otseselt seotud keskkonnakaitsega (üleilmastumine, tööhõive).
Määruse põhieesmärk on siiski tagada, et valitsusvälistel keskkonnaorganisatsioonidel, mitte aga kõigil valitsusvälistel organisatsioonidel, oleks võimalus kohtu poole pöörduda.
Euroopa Parlamendi delegatsioonil õnnestus põhjendustes viidata ka "vastutuskohustuslikele" valitsusvälistele organisatsioonidele ("õiguskuulekate" asemel), mis täiendava kriteeriumina võimaldab neil nõuda selliste aktide sisemist läbivaatamist, mille on vastu võtnud ühenduse institutsioon või organ.
Järeldus
Lõplikku teksti võib pidada väga heaks ja hästi tasakaalustatud kompromissiks.
Kuna paljud Euroopa Parlamendi teise lugemise muutused kiideti heaks ja teiste osas jõuti rahuldavale kompromissile, võib lepitusmenetlust pidada Euroopa Parlamendi jaoks väga edukaks.
Parlamendi delegatsioon lepituskomitees soovitab seetõttu ühise teksti kolmandal lugemisel heaks kiita.
MENETLUS
Pealkiri
Lepituskomitees heaks kiidetud ühine tekst eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete rakendamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes
Viited
PE-CONS 3614/2006 – C6-0156/2006 – 2003/0242(COD)
Õiguslik alus
art 251 lg 5 ja art 175 lg 1 EÜ
Menetluse alus kodukorras
art 65
Delegatsiooni juht: asejuht
Alejo Vidal-Quadras
Vastutava komisjoni esimees
Karl-Heinz Florenz
ENVI
Raportöör(id)
Eija-Riitta Korhola
Komisjoni ettepanek
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Århusi konventsiooni sätete rakendamise kohta – KOM(2003)0622 – C5-0505/2003
EP 1. lugemise kuupäev – P[5]
31.3.2004
P5_TA(2004)0238
Nõukogu ühine seisukoht istungil teada andmise kuupäev
6273/2/2005 – C6-0297/2005
29.9.2005
Komisjoni seisukoht (art 251 lg 2 teise lõigu kolmas taane)
KOM(2005)0410
EP 2. lugemise kuupäev – P[5]
18.1.2006
P6-TA(2006)0016
Komisjoni arvamus (art 251 lg 2 kolmanda lõigu punkt c)
KOM(2006)0081
Nõukogu 2. lugemiselt saabunud teksti kättesaamise kuupäev
28.2.2006
EP muudatustega mittenõustumist käsitleva nõukogu kirja kuupäev
25.4.2006
Lepituskomitee koosolekud
2.5.2006
EP delegatsiooni hääletuse kuupäev
2.5.2006
Hääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
16
Kohal olnud liikmed
John Bowis, Christofer Fjellner, Matthias Groote, Ambroise Guellec, Cristina Gutiérrez-Cortines, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Eija-Riitta Korhola, María Sornosa Martínez, Guido Sacconi, Horst Schnellhardt, Antonios Trakatellis, Alejo Vidal-Quadras
Kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Christa Klaß, Vittorio Prodi, Marianne Thyssen
Kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Lepituskomitees kokkuleppe saavutamise kuupäev
2.5.2006
Kuupäev, mil kaasesimehed tuvastasid ühise teksti heakskiitmise ning edastasid selle parlamendile ja nõukogule
22.6.2006
Esitamise kuupäev
27.6.2006
TÄHTAEGADE PIKENDAMINE
Nõukogu 2. lugemise tähtaja pikendamine
ei
Komisjoni kokkukutsumise tähtaja pikendamine
pikendamist palunud institutsioon – kuupäev
ei
Komisjoni kokkukutsumise tähtaja pikendamine
pikendamist palunud institutsioon – kuupäev
jah
Nõukogu 7.6.2006
Komisjoni kokkukutsumise tähtaja pikendamine
pikendamist palunud institutsioon – kuupäev
ei
