P7_TA(2010)0123
Lennundusjulgestustasud ***I
A7-0035/2010
Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv lennundusjulgestustasude kohta ( KOM(2009)0217 – C7-0038/2009 – 2009/0063(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2009)0217 );
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C7–0038/2009 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” ( KOM(2009)0665 );
–
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 100 lõiget 2;
–
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. novembri 2009. aasta arvamust;
–
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 55;
–
võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A7-0035/2010 ),
1.
võtab vastu allpool esitatud esimese lugemise seisukoha;
2.
palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
3.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.
P7_TC1-COD(2009)0063
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL lennundusjulgestustasude kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut , eriti selle artikli 100 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ELT C 128, 18.5.2010, lk 142.
,
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta seisukoht.
,
ning arvestades järgmist: (1)
Lennundusjulgestus Euroopa lennuväljadel on peamiselt riigi ülesanne. ▌On ▌vaja kehtestada julgestustasude olulisi tunnuseid ja tasude kehtestamisviisi reguleeriv ühine raamistik, kuna sellise raamistiku puudumisel võidakse eirata põhinõudeid
julgestustasusid kehtestavate organite
ja lennuvälja kasutajate vahelistes suhetes.
(2)
Aeronavigatsiooni- ja maapealse käitluse teenuste osutamisega seotud tasude kogumist on juba käsitletud vastavalt komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) 1794/2006 (milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava) ELT L 341, 7.12.2006, lk 3.
ja nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivis 96/67/EÜ (juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades) EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36.
.
(3)
Lennuvälja kasutajate jaoks on oluline saada
tasusid kehtestavalt või kohaldavalt organilt
korrapäraselt teavet selle kohta, kuidas ja mille alusel julgestustasusid arvutatakse.
Selline teave tagab
lennuvälja kasutajatele
ülevaate julgestusteenuste osutamisega seotud kuludest
, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määruses (EÜ) nr 300/2008 (mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju)
ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.
, ning selle rakenduseeskirjades,
seonduvate investeeringute tasuvusest
ning kõikidest toetustest ja subsiidiumitest, mida ametiasutused eraldavad julgestuseesmärkidel
.
Et võimaldada
tasusid kehtestaval või kohaldaval pädeval organil
nõuetekohaselt hinnata tema tulevaste investeeringutega seotud nõudeid, tuleks lennuvälja kasutajatelt nõuda kõigi tegevusprognooside, arenguprojektide ning erinõuete ja -soovide õigeaegset esitamist
pädevale organile
.
(4)
Kuna julgestuskulude katmiseks vajalike summade
rahastamise või
kehtestamise ja sissenõudmise meetodid on liidus erinevad, on vaja ühtlustada julgestuskulude maksustamise baas liidu lennuväljadel, kus julgestuskulud kajastuvad julgestustasudes.
Kõnealustel lennuväljadel peaks tasu olema seotud julgeoleku tagamise maksumusega, võttes arvesse julgestuskulude võimalikku riiklikku rahastamist
, et vältida mis tahes kasumit ning pakkuda asjakohaseid ja kulutõhusaid julgestusteenuseid ja -vahendeid asjaomastel lennuväljadel
.
(5)
On oluline tagada läbipaistvus seoses selliste siseriiklike julgestusmeetmete
kasutamisega
, mis on rangemad kui määruses (EÜ) nr 300/2008.
(6)
Igas liikmesriigis
, mille lennuväljadel nõutakse julgestustasusid,
peaks olema sõltumatu järelevalveasutus, kes tagab käesoleva direktiivi nõuetekohase ja tõhusa kohaldamise.
Kõnealusel asutusel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks kõik vajalikud vahendid, s.t töötajad, ekspertteadmised ja rahalised vahendid.
(7)
Liikmesriikidel peaks olema võimalus kohaldada ühist tasude kehtestamise süsteemi, mis hõlmaks lennuväljade võrgustikku või muid lennuväljade rühmi, sealhulgas neid, kes teenindavad sama linna või linnastut.
(8)
Julgestustasude arvutamisel kulutasuvuse suhtes tuleks aluseks võtta objektiivsed kriteeriumid, näiteks Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni asjakohastes dokumentides kehtestatud kriteeriumid, mis toetavad reisijate arvu, õhusõidukite maksimaalse stardimassi või nende kombinatsiooni kasutamist.
(9)
Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, kuna julgestustasude süsteeme ei ole võimalik kehtestada siseriiklikul tasandil kogu liidu territooriumil ühtselt, ning direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Sisu
1.
Käesolevas direktiivis sätestatakse liidu lennuväljadel julgestustasude kehtestamise ühised põhimõtted.
2.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse
kõikide lennuväljade suhtes, mis asuvad
aluslepingu sätete kohaldamisalasse kuuluval territooriumil
ja on avatud äriliseks lennuliikluseks
.
Käesolevat direktiivi ei kohaldata tasude suhtes, mida kogutakse marsruudil ja terminalis osutatavate aeronavigatsiooniteenuste eest vastavalt määrusele (EÜ) nr 1794/2006, või tasude suhtes, mida kogutakse direktiivi 96/67/EÜ lisas osutatud maapealse käitluse teenuste osutamise eest.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
„lennuväli” – mis tahes maa-ala, mis on kohandatud õhusõidukite maandumiseks, startimiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud lennuliikluse ja -teenuste nõuete täitmiseks vajalikud abirajatised, sealhulgas ärilendude teenindamiseks vajalikud rajatised;
b)
„lennuvälja juhtorgan” – asutus, kelle ainuülesandeks või lisaülesandeks on riiklike õigusnormide alusel lennuvälja infrastruktuuri haldamine ja juhtimine ning asjaomasel lennuväljal tegutsevate eri käitajate tegevuse koordineerimine ja kontrollimine;
c)
„lennuväljade võrgustik” – ühes liikmesriigis asuvad lennuväljad, mida käitab liikmesriigi pädeva organi määratud lennuvälja juhtorgan;
d)
„pädev organ” – lennuvälja juhtorgan või mõni muu organ või ametiasutus, kes vastutab lennundusjulgestustasude määra ning struktuuri kohaldamise ja/või kehtestamise eest liidu lennuväljadel;
e)
„lennuvälja kasutaja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab õhu kaudu toimuva reisijateveo, posti- ja/või kaubaveo eest kõnealuselt lennuväljalt või kõnealusele lennuväljale;
f)
„julgestustasu” – tasu,
mida kogub eri vormis kas üksus, lennuväli või lennuvälja kasutaja ja
mis on ette nähtud konkreetselt
selliste
julgestusmeetmete
kulude katmiseks
, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest.
Kõnealused lennundusjulgestuse kulud võivad sisaldada kulusid, mida on tehtud määruse (EÜ) nr 300/2008 kohaldamise eesmärgil, või asjaomase asutuse sellega seonduvaid reguleerimis- ja järelevalvekulusid;
g)
„lennundusjulgestus” ‐ meetmete ning inim- ja materiaalsete ressursside kogum, mille eesmärk on kaitsta tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest, mis ohustab tsiviillennunduse julgeolekut.
Artikkel 3
Mittediskrimineerimine
Liikmesriigid tagavad, et julgestustasud ei diskrimineeri lennuvälja kasutajaid ega lennureisijaid.
Artikkel 4
Lennuväljade võrgustik
Liikmesriigid võivad lubada lennuväljade võrgustiku pädeval organil kehtestada kogu lennuväljade võrgustiku jaoks ühtne ja läbipaistev julgestustasude süsteem.
Artikkel 5
Ühised tasude kehtestamise süsteemid
Pärast komisjoni teavitamist ja kooskõlas liidu õigusega võivad liikmesriigid lubada pädeval organil rakendada ühist ja läbipaistvat tasude kehtestamise süsteemi sama linna või linnastut teenindavatel lennuväljadel, tingimusel et iga lennuväli vastab täielikult artiklis 7 sätestatud läbipaistvusnõuetele.
Artikkel 6
Konsulteerimine
ja parandusmeetmed
1.
Liikmesriigid tagavad, et
pädeval organil
on juurdepääs kogu vajalikule teabele, mis käsitleb lennuväljal julgestusteenuste osutamisega seotud kulusid.
2.
Liikmesriigid tagavad, et ▌seoses julgestustasude süsteemi toimimise ja selliste tasude määradega
kehtestatakse pädeva organi
ja lennuvälja kasutajate
või lennuvälja kasutajate esindajate või ühenduste
vahelise ▌korrapärase konsulteerimise
kohustuslik
kord.
Selline konsultatsioon toimub
vähemalt kord aastas
, kui viimase konsultatsiooni ajal ei ole kokku lepitud teisiti.
Kui pädeva organi ja lennuvälja kasutajate vahel on sõlmitud mitmeaastane kokkulepe, siis toimuvad konsultatsioonid kõnealuses kokkuleppes sätestatud korras.
Liikmesriikidel on siiski õigus nõuda sagedamini toimuvaid konsultatsioone
.
3.
Pädev organ
esitab lennuvälja kasutajatele
või nende esindajatele või ühendustele
mis tahes ettepaneku julgestustasude süsteemi või määra muutmiseks ning kavandatud muudatuste põhjused hiljemalt neli kuud enne muudatuste jõustumist.
Pädev organ
arutab lennuvälja kasutajatega kavandatud muudatused läbi ja arvestab nende seisukohti enne otsuse tegemist.
4.
Pädev organ
avaldab oma otsuse hiljemalt kaks kuud enne selle jõustumist.
Kui
pädev organ
ja lennuvälja kasutajad ei jõua seoses kavandatud muudatustega kokkuleppele, põhjendab
pädev organ
, miks tema otsus erineb lennuvälja kasutajate seisukohtadest.
5.
Liikmesriigid tagavad, et juhul kui pooled ei jõua pädeva organi poolt tehtava julgestustasusid käsitleva otsuse suhtes kokkuleppele, võib kumbki pool pöörduda artiklis 10 osutatud sõltumatu järelevalveasutuse poole taotlusega analüüsida, kas julgestustasude süsteemi või määra muutmine on põhjendatud.
6.
Liikmesriik võib otsustada mitte kohaldada lõiget 5 seoses lennundusjulgestustasude määra või struktuuri muutmisega nendel lennuväljadel, mille jaoks:
a)
kehtib siseriikliku õiguse alusel kohustuslik kord, mille kohaselt lennundusjulgestustasud või nende ülemmäära määrab kindlaks või kiidab heaks sõltumatu järelevalveasutus, või
b)
kehtib siseriikliku õiguse alusel kohustuslik kord, mille kohaselt sõltumatu järelevalveasutus kontrollib regulaarselt või huvitatud poolte taotlusel, kas sellistel lennuväljadel toimib tulemuslik konkurents.
Kui see on kõnealuse kontrollimise alusel õigustatud, otsustab liikmesriik, et lennundusjulgestustasud või nende ülemmäära määrab kindlaks või kiidab heaks sõltumatu järelevalveasutus.
Nimetatud otsust kohaldatakse kõnealuse asutuse poolt läbi viidud kontrollimise alusel nii kaua, kui see on vajalik.
Liikmesriigi poolt käesoleva lõike alusel kohaldatavad menetlused, tingimused ja kriteeriumid peavad olema asjakohased, objektiivsed, mittediskrimineerivad ja läbipaistvad.
Artikkel 7
Läbipaistvus
1.
Liikmesriigid tagavad, et
pädev organ
annab igale lennuvälja kasutajale
või
lennuvälja kasutajate esindajatele või ühendustele
iga artikli 6 lõikes 2 osutatud konsultatsiooni ajal
teavet komponentide kohta, mille alusel määratakse kindlaks
igal
lennuväljal kehtestatud kõigi julgestustasude
struktuur ja
määr.
Kõnealune teave hõlmab vähemalt järgmist:
a)
kehtestatud julgestustasu eest osutatud teenuste ja infrastruktuuri loetelu;
b)
julgestustasude arvutamise meetod;
c)
julgestustasudega seotud vahendite ja teenuste üldine kulustruktuur;
d)
julgestustasudest saadav tulu ning nende eest saadavate teenuste kogumaksumus
;
e)
julgestustasude kogumise aluseks olevate teenustega seotud töötajate koguarv;
f)
igasugune julgestustasudega seotud vahendite ja teenuste rahastamine ametiasutuste poolt;
g)
julgestustasude prognoositud määr
, võttes arvesse kavandatavaid investeeringuid, liikluse kasvu ja julgeolekuohtude taseme tõusu
;
h)
mis tahes kavandatud investeeringud, mis võivad oluliselt mõjutada julgestustasude määra.
2.
Liikmesriigid tagavad, et lennuvälja kasutajad esitavad
pädevale organile
enne iga konsulteerimist artikli 6 kohaselt teavet, mis hõlmab eelkõige järgmist:
a)
lennuliikluse prognoosid;
b)
nende õhusõidukite koosseis ja kavandatud kasutuse prognoosid;
c)
nende arendusprojektid asjaomasel lennuväljal;
d)
nende nõuded asjaomasel lennuväljal;
e)
lennuvälja kasutajate poolt lennuväljalt väljuvatelt reisijatelt nõutava julgestustasu suurus ning teave komponentide kohta, mille alusel määratakse vastavalt lõike 1 punktidele a–h nimetatud tasu suurus.
3.
Liikmesriigid tagavad, et teave pädeva organi ja lennuvälja kasutajate kehtestatud julgestustasude määra kohta on avalik.
4.
Siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt loetakse käesoleva artikli alusel antud teavet konfidentsiaalseks või majanduslikult tundlikuks ning käsitletakse vastavalt sellele.
Juhul kui lennuvälja juhtorganite aktsiad on börsil noteeritud, täidetakse eelkõige börsieeskirju.
Artikkel 8
Rangemad meetmed
1.
Lisakulud, mis on seotud
rangemate meetmete
rakendamisega
vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6
, kannavad
liikmesriigid.
▌
2.
Enne meetmete vastuvõtmist vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 4 hindab komisjon, millist mõju avaldavad kõnealused meetmed julgestustasude määrale.
Komisjon konsulteerib määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 17 alusel moodustatud sidusrühmade nõuanderühmaga kõnealuse mõjuhindamise tulemuste üle.
Artikkel 9
Julgestustasudega seotud kulude ja tulude seos
Julgestustasusid kasutatakse üksnes julgestuskulude katmiseks.
Kõnealused kulud määratakse igas liikmesriigis kindlaks üldiselt tunnustatud arvestus- ja hindamispõhimõtete kohaselt.
Julgestustasudest saadav kogutulu ei ole suurem vastava lennuvälja, lennuväljade võrgustiku või lennuväljade rühma lennundusjulgestuse kogukuludest.
Liikmesriigid tagavad siiski eelkõige järgmiste komponentide arvesse võtmise:
–
julgestustoimingutega seotud vahendite ja rajatiste rahastamise kulud, sealhulgas nende vahendite ja rajatiste õiglane kulum;
–
riiklik ja/või rahvusvaheline julgeolekuohu tase;
–
julgestustöötajate ja -toimingutega seotud kulud;
–
toetused ja subsiidiumid, mida ametiasutused eraldavad julgestuseesmärkidel.
Julgestustasude arvutamise kulubaas ei sisalda kulusid, mida tehakse seoses liikmesriikide üldisemate julgeoleku tagamise ülesannetega, näiteks üldise korrakaitsega, luureteabe kogumisega ja riikliku julgeolekuga.
Artikkel 10 Sõltumatu järelevalveasutus
1.
Liikmesriigid määravad või loovad riigi sõltumatu järelevalveasutusena sõltumatu organi, et tagada käesoleva direktiivi järgimiseks võetud meetmete nõuetekohane kohaldamine.
See organ võib olla sama üksus, kellele liikmesriik on teinud ülesandeks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiivi 2009/12/EÜ (lennujaamatasude kohta) ELT L 70, 14.3.2009, lk 11.
kohaldamise.
2.
Käesolev direktiiv ei takista riigi sõltumatul järelevalveasutusel delegeerida käesoleva direktiivi rakendamist vastavalt siseriiklikule õigusele ning oma järelevalve ja täieliku vastutuse all teistele sõltumatutele järelevalveasutustele, tingimusel et rakendamine toimub samade nõuete kohaselt.
3.
Liikmesriigid tagavad sõltumatu järelevalveasutuse sõltumatuse, kindlustades, et see on õiguslikult eraldiseisev ning igast
pädevast organist või
lennuettevõtjast talituslikult sõltumatu.
Liikmesriigid, kes säilitavad omandi või kontrolli lennuväljade, lennuväljade juhtorganite või lennuettevõtjate üle, peavad tagama, et reguleerimine ning omandi või kontrolliga seotud toimingud on ka tegelikult struktuurselt eraldatud.
Liikmesriigid tagavad, et sõltumatu järelevalveasutus tegutseb erapooletult ja läbipaistvalt.
4.
Liikmesriigid teatavad komisjonile sõltumatu järelevalveasutuse nime ja aadressi, talle määratud ülesanded ja kohustused ning lõike 3 järgimise tagamiseks võetud meetmed.
5.
Liikmesriigid tagavad, et juhul, kui julgestustasude suhtes ei jõuta kokkuleppele, võetakse meetmed, et:
a)
kehtestada kord
pädeva organi
ja lennuvälja kasutajate vaheliste lahkarvamuste lahendamiseks;
b)
määrata kindlaks tingimused, mille puhul võib anda lahkarvamuse sõltumatule järelevalveasutusele läbivaatamiseks ja eelkõige sätestada, et asutus võib jätta läbi vaatamata kaebused, mis ei ole nõuetekohaselt põhjendatud või piisavalt dokumenteeritud; ja
c)
kehtestada kriteeriumid, mille kohaselt vaadatakse lahkarvamus läbi lahenduse saamiseks.
Kõnealune menetlus, tingimused ja kriteeriumid on mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja objektiivsed.
6.
Sõltumatu järelevalveasutus avaldab oma tegevuse kohta aastaaruande.
7.
Kui liikmesriik kohaldab siseriikliku õiguse kohaselt haldus- või seadusandlikku menetlust, et määrata kindlaks ja kiita heaks julgestustasude struktuur või määr riiklikul tasandil, täidavad julgestustasude kehtivuse kontrollimise eest vastutavad siseriiklikud asutused sõltumatu järelevalveasutuse lõigetes 1–6 sätestatud ülesandeid.
Artikkel 11
Aruanne ja läbivaatamine
1.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta hiljemalt ... * 4 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
ning teeb vajaduse korral asjakohased ettepanekud.
2.
Liikmesriigid ja komisjon teevad käesoleva direktiivi kohaldamisel koostööd, eelkõige seoses teabe kogumisega lõikes 1 nimetatud aruande jaoks.
3.
Komisjon esitab hiljemalt ...
**
2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
*
lennundusjulgestuse rahastamise kohta aruande, milles uuritakse julgestuskulude arengut ja lennundusjulgestuse rahastamise meetodeid.
Artikkel 12
Siseriiklikusse õigusesse ülevõtmine
1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid
enne …
*
Väljaannete talitus: palun sisestada kuupäev: 2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.
.
Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2.
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
3.
Liikmesriik ei pea täitma lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid, kui tema lennuväljadel ei nõuta julgestustasusid, piiramata artikli 11 lõike 2 kohaldamist.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas
.
Artikkel 14
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
...,
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel
president eesistuja
