3.3.2010 B7-0141/2010 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK suuliselt vastatavate küsimuste B7‑0010/2010 ja B7‑0009/2010 alusel
vastavalt kodukorra artikli 115 lõikele 5
Tuumarelva leviku tõkestamise leping
Reinhard Bütikofer
,
Ulrike Lunacek
,
Franziska Katharina Brantner
,
Raül Romeva i Rueda
,
Indrek Tarand
fraktsiooni Verts/ALE nimel
PE433.001v01-00 B7‑0141/2010 Euroopa Parlamendi resolutsioon tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kohta
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitasid Annemie Neyts-Uyttebroeck Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni nimel ja Angelika Beer Roheliste ja Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuleviku kohta ( B6–0421/2008 );
– võttes arvesse eelseisvat tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osapoolte 2010. aasta konverentsi lepingu läbivaatamiseks;
– võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone (26. veebruar 2004 ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 152.
, 10. märts 2005 ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 253.
, 17. november 2005 ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 453.
ja 14. märts 2007 ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 146.
) tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise kohta;
– võttes arvesse massihävitusrelvade leviku vastast ELi strateegiat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 12. detsembril 2003. aastal;
– võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta avaldust rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise kohta ja eriti selle punkte 6, 8 ja 9, milles väljendatakse ELi otsustavust võidelda massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide vastu;
– võttes arvesse tuumatarneriikide grupi keskset rolli tuumarelva leviku tõkestamise kontekstis;
– võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1540 (2004) ja 1673 (2006) massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta;
– võttes arvesse üldist tuumakatsetuste keelustamise lepingut, IAEA üldiste kaitsemeetmete lepinguid ja nende lisaprotokolle, tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni, tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelist konventsiooni, ballistiliste rakettide leviku tõkestamist käsitlevat Haagi tegevusjuhendit, strateegilise relvastuse vähendamise lepingut (START I), mille kehtivus lõppes 2009. aastal, ja strateegilise ründerelvastuse vähendamise lepingut (SORT);
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 11. detsembril 2008 vastu võetud aruannet Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise kohta;
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ( A6-0234/2009 );
– võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ning artikli 110 lõiget 2,
A. arvestades, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik, sealhulgas nii riiklikul kui ka mitteriiklikul tasandil, on kõige tõsisemaks ohuks rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule;
B. arvestades, et saavutatud on selgelt liiga vähe edu konkreetsete sihtide (nagu nn 13 praktilist sammu Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osapoolte 2000. aasta konverents lepingu läbivaatamiseks, NPT/CONF.2000/28 (I ja II osa).
) saavutamisel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu eesmärkide täitmisel, milles lepiti kokku varasematel vahekonverentsidel, ning arvestades, et eriti nüüd kerkivad ohud üles mitmel põhjusel, milleks on tuumarelva suurem levik, mis käib käsikäes kasvava nõudlusega tuumatehnoloogia järele ja selle parema kättesaadavusega, sellise tehnoloogia ja radioaktiivse materjali kuritegelike ühenduste ja terroristide kätte sattumise võimalus ning tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuumarelvi omavate lepinguosaliste soovimatus vähendada oma tuumarelvavarusid või likvideerida need ning vähendada oma poolehoidu tuumasõjaohu sõjalisele doktriinile;
C. arvestades, et tuumarelva leviku tõkestamise lepingut, mis on ülemaailmse tuumarelva leviku tõkestamise režiimi nurgakivi, on vaja tugevdada, ning samuti on vaja tunnistada, et vaja on jõulist poliitilist juhtimist ning kiiresti astuda edumeelseid järjestikuseid samme, et kinnitada uuesti tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kehtivust ning tugevdada kokkuleppeid, lepinguid ja asutusi, mis moodustavad praeguse tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise režiimi, eelkõige üldist tuumakatsetuste keelustamise lepingut (CTBT) ja Rahvusvahelist Aatomienergiaagentuuri (IAEA);
D. arvestades, et komisjon on tuumatarneriikide grupis ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamiskonverentsil vaatleja staatuses ning et nõukogu sekretariaat osaleb samuti tuumarelva leviku tõkestamise lepingu konverentsil kas komisjoni delegatsiooni või ELi eesistujariigi koosseisus;
E. arvestades, et EL on võtnud endale kohustuse kasutada kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, et ennetada, takistada, peatada ja võimaluse korral kõrvaldada tuumarelva levitamise programme, mis valmistavad muret kogu maailmas, nagu on selgesõnaliselt väljendatud ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegias, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 12. detsembril 2003. aastal;
F. rõhutades vajadust ELi jõupingutuste suurendamise järele, et astuda vastu tuumarelva levitamise protsessidele ja rahastamisele, et karistada tuumarelva levitamistoimingute eest ja töötada välja meetmed, mis ennetavad teadmiste ja oskusteabe nähtamatut edastamist kõigi kättesaadavate vahendite kaudu, sealhulgas mitmepoolsed lepingud ja kontrollimehhanismid, riiklikult ja rahvusvaheliselt koordineeritud ekspordikontrollid, ohu vähendamisele suunatud koostööprogrammid ning poliitilised ja majanduslikud hoovad;
G. arvestades, et EL on kiitnud heaks muud tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise algatused väljaspool ÜRO raamistikku;
H. arvestades, et alates 2003. aastast on ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavatesse lepingutesse tuumarelva leviku tõkestamise klauslite lisamine saanud üldiseks tavaks;
I. arvestades, et on vaja tihedalt kooskõlastada ELi tegevust tema partnerite, sealhulgas eelkõige USA ja Venemaaga, ning teha nendega koostööd tuumarelva leviku tõkestamise korra taaselustamiseks ja tugevdamiseks;
J. arvestades, et president Barack Obama on teinud avaldusi, milles rõhutab, et USA hakkab püüdlema tuumarelvadevaba maailma poole ja tegema koostööd Venemaaga, et võtta USA ja Venemaa ballistilised kanderaketid maha kiirpäästikurežiimilt ning vähendada oluliselt USA tuumarelva- ja -materjalivarusid; arvestades, et IAEA kaitsemeetmete lepingute lisaprotokollide ratifitseerimine USA poolt on positiivne ja usaldust suurendav samm; arvestades, et president Obama on väljendanud kavatsust viia lõpule üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu ratifitseerimine USA poolt;
K. arvestades, et uutes desarmeerimisettepanekutes, mida nõudsid Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry ja Sam Nunn 2007. aasta jaanuaris ja 2008. aasta jaanuaris, ning kampaaniates, nagu „Global Zero”, väidetakse, et üks otsustavaid viise tuumarelva leviku tõkestamise tagamiseks ja ülemaailmse julgeoleku saavutamiseks on liikumine tuumarelvade kõrvaldamise poole;
L. arvestades, et Suurbritannia ja Norra ühisalgatus, mille eesmärk on hinnata teostatavust ja kehtestada selged menetlusetapid tuumarelvade võimalikule demonteerimisele ja sellega seotud kontrollimenetlustele, on konkreetne samm õiges suunas;
M. arvestades, et 2008. aastal andsid Prantsusmaa ja Suurbritannia valitsus teada, et nad vähendavad oma sõjalistel eesmärkidel kasutatavate lõhkepeade arvu, kuid otsustasid samaaegselt uuendada oma tuumaarsenali; arvestades, et Prantsusmaal ja Suurbritannial lasub eriline kohustus aidata edukalt kaasa ELi tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise poliitikale,
1. kutsub kõiki asjaosalisi kasutama eelseisva ÜRO tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsiga pakutavat võimalust, et arendada edasi täieliku tuumadesarmeerimise eesmärki, mis põhineks rahvusvahelisele lepingul tuumarelvade järkjärgulise kõrvaldamise kohta kogu maailmas, ning kinnitab kahese kasutusega kaasneva riski tõttu oma vastuseisu tuumaenergia kasutamisele nii sõjalistel kui tsiviileesmärkidel;
2. kutsub kõiki osalisi üles vaatama läbi oma sõjalist doktriini, et loobuda esimesena ründamise võimalusest;
3. nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, nõukogu ja komisjon teeksid kõik endast oleneva, et suurendada Euroopa teadlikkust tuumarelva leviku tõkestamisest, tehes koostööd kõigi tuumarelvavaba maailma nimel tegutsevate riiklike ja valitsusväliste osalejatega, eelkõige rühmaga „Parlamendiliikmed tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise eest”, linnapeade rahukampaania võrgustikuga ning tuumarelvavabade omavalitsuste võrgustikuga;
4. kutsub nõukogu ja liikmesriike üles aitama kaasa sellise uue lepingu sõlmimisele, keelustades tuumarelvade väljatöötamise, katsetamise, tootmise, ladustamise, üleandmise, kasutamise ja kasutamisega ähvardamise, ning avaldades tuumarelvi omavatele riikidele (sõltumata sellest, kas nad osalevad või ei osale tuumarelva leviku tõkestamise režiimis) piisavat survet nii ühe- kui mitmepoolsete meetmete võtmiseks, et saavutada täielikku tuumadesarmeerimist;
5. rõhutab vajadust töötada tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsil välja strateegiad kokkuleppe saavutamiseks lepingu osas, mille eesmärk on mittediskrimineerival viisil peatada lõhustuvate materjalide tootmine relvade valmistamiseks, mis tähendab, et nii sõlmitava lepinguga peaks nõudma mitte üksnes tuumarelvi mitteomavatelt riikidelt või tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga praegu mitteühinenud riikidelt, vaid ka kõigilt viielt tuumarelvi omavalt ÜRO Julgeolekunõukogu liikmelt, et nad ütleksid lahti lõhustuvate materjalide tootmisest relvade valmistamiseks ning lammutaksid kõik selliste relvade tarbeks lõhustuvate materjalide tootmiseks ehitatud rajatised;
6. kordab oma üleskutset vaadata tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi eduka tulemuse ettevalmistamiseks läbi ja ajakohastada nõukogu 25. aprilli 2005. aasta ühine seisukoht 2005/329/ÜVJP, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2005. aasta konverentsi lepingu läbivaatamist ELT L 106, 27.4.2005, lk 32.
, mis tugevdab veelgi tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kõiki kolme olemasolevat sammast;
7. nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, nõukogu ja komisjon teavitaksid Euroopa Parlamenti korrapäraselt kõigist tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi ettevalmistavatest kohtumistest ja võtaksid täielikult arvesse parlamendi seisukohti tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimustes seoses kõnealuse konverentsiga;
8. kordab, kui tähtis on, et nõukogu toetaks aktiivselt koostöös partneritega konkreetseid ettepanekuid kõigi tuumakütuste tootmise, kasutamise ja ümbertöötlemise IAEA kontrolli alla toomiseks, sealhulgas rahvusvahelise tuumakütusehoidla rajamiseks; toetab lisaks muid algatusi tuumakütusetsükli mitmepoolseks muutmiseks tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise eesmärgil, arvestades sellega seoses, et Euroopa Parlament tervitab nõukogu ja komisjoni valmisolekut eraldada kuni 25 miljonit eurot IAEA kontrolli all oleva tuumakütusehoidla loomiseks ning soovib näha nimetatud küsimusele suunatud ühismeetme kiiret heakskiitmist; rõhutab siiski, et tuumaenergia aktiivne propageerimine ei tohiks mitte mingil juhul olla osa IAEA volitustest;
9. juhib tähelepanu, et EL peaks püüdma igati edendada alternatiivseid tuumaenergiaga mitteseotud energiaprojekte kolmandates riikides ja toetada neid riike nende püüdluses saavutada energiajulgeolek ilma aatomienergiat kasutusele võtmata, ning nõuab sellega seoses tihedat koostööd Rahvusvahelise Taastuvenergia Ametiga (IRENA);
10. toetab edasisi pingutusi IAEA volituste suurendamiseks, sealhulgas IAEA kaitsemeetmete lepingute lisaprotokolli üldiseks muutmist ja muid usaldust suurendavate meetmete väljatöötamisele suunatud samme; püüab tagada, et eespool nimetatud organisatsioonile tehakse kättesaadavaks piisavad vahendid, et ta saaks täita oma äärmiselt tähtsaid volitusi tuumategevuse ohutuks muutmisel;
11. toetab täielikult kõigi tuumarelva leviku tõkestamise õigusaktide järgimise kontrollivahendite tugevdamist ja parandamist;
12. nõuab jõupingutuste suurendamist tuumarelva leviku tõkestamist reguleerivate eeskirjade ja vahendite üldistamise ning tõhusa rakendamise tagamiseks, eriti kontrollivahendite tõhustamise abil;
13. nõuab ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutes sisalduvate massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslite kasutamise tulemuslikkuse hindamist;
14. nõuab tuumarelvavabade tsoonide loomist positiivse esimese sammuna tuumarelvavaba maailma poole; on sellega seoses seisukohal, et tuumarelvavaba tsooni loomine Lähis-Idas on äärmiselt tähtis piirkonnas püsiva ja kõikehõlmava rahu saavutamise seisukohast; juhib tähelepanu, et kõigi taktikaliste lõhkepeade väljaviimine Euroopast võiks seni luua pretsedendi tuumadesarmeerimise jätkamiseks;
15. mõistab hukka tuumaenergia agressiivse propageerimispoliitika inimõiguste rikkumisega silma paistnud kolmandates riikides, mida järgib Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy, sest see võib tõsiselt ohtu seada ELi algatused tuumarelva leviku tõkestamise valdkonnas;
16. tunneb heameelt president Obama avalduse üle, mille kohaselt ta kavatseb edendada üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu ratifitseerimist; ootab sellega seoses uut „Nuclear Posture Review”, millega kohustataks USAd mitte välja töötama uusi tuumarelvi, kaasa arvatud relvad, mis võiksid hävitada tuumapunkri, nähakse ette tuumarelvade varu ulatuslik vähendamine ning suunatakse USAd tugevamalt tuumarelvavaba kaitsepoliitika poole;
17. kutsub nõukogu üles aitama tihedas koostöös USA, Venemaa ja Hiinaga ning muude asjaomaste osalistega positiivselt ja ennetavalt kaasa järgmise, 2010. aastal toimuva tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi ettevalmistustele;
18. nõuab põhjalikumat dialoogi USA uue administratsiooni ja kõigi tuumarelvi omavate riikidega, et järgida ühist tegevuskava, mille eesmärk on vähendada astmeliselt tuumalõhkepeade varusid, ning avaldab survet üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu ratifitseerimiseks ning märkimisväärsete edasiste edusammude tegemiseks strateegilise relvastuse vähendamise lepingu (START) osas;
19. tunneb sellega seoses heameelt Venemaa Föderatsiooni ja USA otsuse üle pidada läbirääkimisi, et sõlmida uus kõikehõlmav õiguslikult siduv kokkulepe, millega asendatakse 2009. aasta detsembris kehtetuks muutunud praegune START-leping, ning selle üle, et presidendid Barack Obama ja Dmitri Medvedjev kirjutasid 6. juulil 2009 Moskvas alla START 1 lepingu järellepingu vastastikuse mõistmise memorandumile;
20. rõhutab, et teadmatus Iraani tuumaprogrammi olemuse suhtes ohustab nii tuumarelva leviku tõkestamise süsteemi kui ka nimetatud piirkonna ja kogu maailma stabiilsust; toetab eesmärki leida lahendus Iraaniga läbirääkimiste teel ning nõuab Helsingi protsessi mudeli alusel kujundatud uut usaldust suurendavat algatust piirkondlikul tasandil, et saavutada Lähis-Ida sõjaliste konfliktide vabaks piirkonnaks muutumise pikaajaline eesmärk;
21. mõistab tugevalt hukka USA, Prantsusmaa ja India vahel sõlmitud tuumakokkulepped, mis on vastuolus tuumarelva leviku tõkestamise lepingu loogikaga, sest India on seega ainus tuumarelvadega riik, kes tohib tegeleda tuumaenergiaalase kaubandusega (sh uraani rikastamisega) kogu maailmas, olemata seejuures kõnealuse lepingu osaline;
22. on mures Korea Rahvademokraatliku Vabariigi viimaste tuumakatsetuste pärast ja ÜRO julgeolekunõukogu 24. septembri 2009. aasta resolutsiooni 1887 (2009) tagasilükkamise pärast nimetatud riigi poolt; toetab sellest hoolimata USA kahepoolsel dialoogil põhinevat lähenemisviisi kuue osalise kõneluste raames, millega püütakse muuta Korea poolsaar tuumarelvavabaks, ning märgib, et Hiinal on selles küsimuses eriline roll;
23. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ÜRO peasekretärile, tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2010. aasta läbivaatamiskonverentsi esimehele ning Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuuri peadirektorile.
