P6_TA(2004)0038
2005. aasta üldeelarve projekt: III eelarveosa
A6-0021/2004
Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve projekti kohta, III eelarveosa - Komisjon ( C6-0123/2004 – 2004/2001(BUD))
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;
–
võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsust 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.
;
–
võttes arvesse 6. mail 1999 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.
Kokkulepet muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).
;
–
võttes arvesse oma 22. aprilli 2004 resolutsiooni komisjoni iga-aastase poliitilise strateegia aruande kohta Vastuvõetud tekstid, P5_TA(2004)0369.
;
–
võttes arvesse Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve esialgset projekti, mille komisjon esitas 28. aprillil 2004 ( KOM(2004)0350 );
–
võttes arvesse Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve projekti, mille nõukogu koostas 19. juulil 2004 ( C6-0123/2004 );
–
võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;
–
võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi ( A6-0021/2004 );
A.
arvestades, et ELi 2005. aasta eelarve peab vastama Euroopa kodanike prioriteetidele ja muredele, pöörates erilist tähelepanu tööhõivele, majanduskasvule ja sisejulgeolekule, samuti enneolematutele globaalsetele väljakutsetele;
B.
arvestades, et 2005. aasta eelarve peab jätkuvalt edendama ka ühtekuuluvust ja tugevdama liidu välispoliitilist rolli;
C.
arvestades, et 2005. aasta eelarve peaks konsolideerima ja tagama 25 liikmesriigiga ELi eelarve tõhusa täitmise;
Üldised kaalutlused
1.
leiab, et 2005. aasta eelarvega pannakse proovile ELi kindlameelsus eraldada endale võetud ambitsioonide täitmiseks reaalselt vajalikud eelarvevahendid; taunib asjaolu, et nõukogu on eelarveprojektis finantsperspektiivi kõikide rubriikide vahendeid üldiselt vähendades jätnud tähelepanuta mitmete rubriikide spetsiifilised eelarvelised vajadused, mis on teatud valdkondade puhul toonud kaasa mõttetud kärped;
2.
leiab, et kõige tähtsam on ELi kodanikele tõelist lisandväärtust loovate programmide tagamise strateegia ning tuleb teha suuri jõupingutusi liidu eelarvele seatud tõsiste piirangute ületamiseks, eriti mis tulenevad uute kohustuste võtmise vajadusest; rõhutab oma valmisolekut töötada nõukoguga ühiselt välja püsiv lahendus 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe raames;
3.
on otsustanud kogu eelarves suurendada maksete assigneeringuid, et tagada nimetatud ELi prioriteetide piisav rahastamine ja tõhus elluviimine, ning teha erilisi jõupingutusi täitmata kulukohustuste (RAL) suure osakaaluga eelarveridade osas; rõhutab, et vaatamata heakskiidetud suurendamistele jäävad kogumaksed tasemele, mille juures järgitakse eelarvelise ranguse põhimõtet ja võetakse arvesse teatud liikmesriikide ees seisvaid majanduslikke ja eelarvelisi piiranguid;
4.
kordab, et ELi rahastamise kvaliteeti ja mõju tuleb veelgi tõhustada, ning leiab, et oluline on jätkata juba alustatud progressi tulemuspõhisele eelarvestamise suunas; kutsub komisjoni üles võtma täielikult arvesse Euroopa Parlamendi soovitusi, mis puudutavad eesmärkide, tulemuslikkuse kriteeriumide ja järelmeetmete formuleerimist, sealhulgas erinevates poliitikavaldkondades vastavatelt eelarveridadelt vahendite saajate tegevuse mõõdetavate ja teaduslikult põhjendatud tulemuste kvalitatiivset hindamist; rõhutab, et siseauditi üksus peaks selliseid hinnanguid pidevalt jälgima;
5.
kinnitab, et 2005. aasta eelarve peab kajastama järgmisi poliitilisi prioriteete ja eesmärke:
-
Lissaboni strateegia: lähtuvalt soovist muuta ELi eelarve tõhusaks majanduskasvu, säästva arengu ja töökohtade loomise vahendiks;
-
justiits- ja siseküsimused: EL peab reageerima uutele väljakutsetele, mis on seotud immigratsiooni-, varjupaiga- ja migratsioonialase koostöö ning terrorismi- ja julgeolekuküsimustega;
-
teabepoliitika: vajadus suurendada eelarvelisi kulutusi tingituna madalast osalusest viimastel Euroopa Parlamendi valimistele, ELi tulevastest laienemistest ning aruteludest Euroopa põhiseaduse üle;
-
ühtekuuluvuspoliitika: 2005. aasta eelarve peab jätkuvalt aitama kaasa ühtekuuluvuse ja liidu välispoliitilise rolli tugevdamisele;
6.
märgib asjaolu, et nõukogu algatatud ettenähtud kulutuste pakett Küprose türgi kogukonna majandusarengu ergutamiseks ei ole selgesõnaliselt kaetud ühegi finantsperspektiivis sisalduva olemasoleva rubriigiga ning selliste assigneeringute asukoha, sealhulgas finantsperspektiivi võimaliku muutmise osas on vajalik poliitiline kokkulepe;
Rubriik 1
7.
tuletab meelde oma prioriteete põllumajandussektoris, nagu näiteks võitlust loomahaigustega ja ELi kvaliteetsete toiduainete poliitikat, ning rõhutab maaelu arengu – mis on säästva põllumajanduse saavutamise võtmetegur – tähtsust Euroopa Parlamendi jaoks; rõhutab vajadust ergutada eelkõige noori talupidajaid ja kohandada eraldatavaid vahendeid laienenud liidus abi vajavate noorte talupidajate arvuga; juhib veel kord tähelepanu, et nimetatud prioriteetide jaoks võib kasutada põllumajandussektori vahendite kohandamist (nn modulatsiooni) arvestades allrubriigis 1a olemasolevat varu;
8.
on vastu asjaolule, et nõukogu võttis eelarveprojektis vastu esialgse ühisseisukoha, milles nõutakse komisjoni poolt tuleva aasta esialgse eelarveprojekti põllumajandust käsitlevas osas ette nähtud rahastamise vähendamist 1 miljardi euro võrra, tehes seda ühegi põllumajanduspoliitika ja -meetmete haldamist puudutava põhjenduseta;
9.
toetab selliste vahendite suurendamist, millega edendatakse:
-
talupidajate ja Euroopa kodanike järjepidevat koolitamist ja teavitamist ühise põllumajanduspoliitika uutest poliitikatest,
-
teadusuuringuid,
-
põllumajandustoodete kvaliteeti,
-
põllumajanduse konkurentsivõimet;
10.
väljendab kahetsust, et mõned liikmesriigid ei ole suutnud maaelu arengu vahendeid ära kasutada isegi maapiirkondade ja looduslike elupaikade ulatusliku kõrbestumise ja tulekahjudes hävimise korral, nagu on juhtunud kahel viimasel suvel; kutsub komisjoni üles hoolikalt analüüsima ettepanekuid selliste olukordade ületamiseks, et tagada maaelu arengu vahendite tõhus kasutamine, kindlustades Euroopa maapiirkondade säästva arengu ja looduse kaitsmise;
Rubriik 2
11.
tervitab tõukefondide kasutamise paranemist; suurendab vastavalt maksete assigneeringuid, mis aitab ühtlasi kaasa täitmata kulukohustuste vähendamisele; kutsub komisjoni üles esitama ajakohastatud hinnang 2005. aasta vajaduste kohta liikmesriikide prognooside ja juba 2004. aastal ilmnenud tõsise maksete defitsiidi valguses;
Rubriik 3
12.
kavatseb eraldada piisavad vahendid finantsperspektiivi rubriigi 3 rakenduskavadele vastavalt Euroopa Parlamendi poliitilistele prioriteetidele ja eelkõige Lissaboni strateegia eesmärkidele; püüab sellest tulenevalt leida muid vahendeid peamiselt sellest rubriigist rahastatavate asutuste suurenenud vajaduste rahastamiseks, arvestades et üle 50% nendest toetustest on haldusliku iseloomuga;
13.
otsustab, kooskõlas oma eelpoolnimetatud 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõikega 17, aidata kaasa Lissaboni strateegias püstitatud eesmärkide saavutamise kiirendamisele, tugevdades eelarveridu, mis puudutavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) tööstuslikku konkurentsivõimet, üleeuroopalisi transpordivõrgustikke, siseturu arendamist ühenduse tegevuskavaga keskkonna valdkonnas ja programmi Leonardo Da Vinci;
14.
meenutab VKEde tähtsust majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning otsustab sellest tulenevalt suurendada assigneeringuid VKE laenutagatiste programmile, mis on eriti tõhus uutes liikmesriikides; rõhutab ka VKEde osalemise tagamise tähtsust teadusuuringute kuuendas raamprogrammis vastavalt seatud eesmärgile;
15.
leiab, et EL ja liikmesriigid peavad tugevdama oma sisejulgeolekut ja Euroopa kodanike heaolu tagamist; suurendab assigneeringuid Eurojustile ja terroriaktide ohvrite toetamise pilootprojektile; rõhutab, et rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine ning terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus peab alati olemas kooskõlas põhiõigustega; palub tungivalt nõukogul muuta Europol liidu detsentraliseeritud asutuseks, nagu näeb ette põhiseaduse lepingu eelnõu;
16.
kutsub komisjoni üles – arvestades nn Fourniret' juhtumit – töötama võimalikult kiiresti välja ettepanekud, et rakendada süüdimõistvate kohtuotsuste vastastikust tunnustamist ja riiklike karistusregistrite vastastikust sidumist selliste kuritegude puhul nagu pedofiilia, seksuaalsed ründed ja korduvalt karistatud isikute poolt sooritatud kuriteod; näeb ette vahendid sel eesmärgil läbiviidavaks teostatavusuuringuks;
17.
märgib, et ELi teabepoliitika rakendamine ja hindamine ei vasta mõnel juhul ootustele, vaatamata asjaolule, et see on jätkuvalt üks olulisemaid vahendeid demokraatliku osaluse ja liidu tegevusest teavitamise tugevdamiseks; kutsub komisjoni üles viima läbi hiljutiste teabekampaaniate mõju põhjalik hindamine, et õppida sellest tuleviku tarvis;
18.
peab vastuvõetamatuks eraldada teabekampaaniale "Arutelu Euroopa Liidu tuleviku üle" ainult 1,5 miljonit eurot, arvestades lähenevaid Euroopa põhiseaduse referendumeid ja kampaaniat "Vabadus, õigus, turvalisus"; on seetõttu nimetatud summat oluliselt suurendanud, et edendada laia avalikku arutelu; soovib parandada teavitamisvahendeid liikmesriikides, eriti infopunktide ja teabekeskuste ("
carrefours
"), samuti partnerluse ja konverentside kaudu; otsustab seepärast paigutada osa assigneeringust reservi; vabastab assigneeringud siis, kui Euroopa Parlamendi muudatusettepanekus seatud tingimused on täielikult täidetud; nõuab, et komisjon käivitaks uued tegevused uue infostrateegia alusel alates 2005. aastast;
19.
usub, et kuigi kalanduskontrolliamet peaks kavakohaselt tööd alustama 2006. aastal, tuleb esialgseteks ettevalmistustöödeks teatud vahendid ette näha 2005. aastal;
20.
nõuab andmete kaitstuse põhiõiguse tõhusamat järgimist; tuletab meelde Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004. aasta resolutsiooni reisijate nimekirjades sisalduvate andmete kohta Vastuvõetud tekstid, P5_TA(2004)0245.
ja palub tungivalt komisjonil välja töötada lahendus selliste andmete edastamise nn
push
-süsteemi loomiseks; paigutab kuni selle ülesande täitmiseni teatud assigneeringud reservi;
Rubriik 4
21.
taunib asjaolu, et nõukogu ei ole tunnustanud ELi ees seisvate enneolematute välispoliitiliste väljakutsete tõsidust, viies sisse vastuvõetamatud kogu eelarvet puudutavad kärped, mis nõrgendavad veelgi komisjoni esialgses eelarveprojektis esitatud niigi ebapiisavaid ettepanekuid; otsustab eraldada assigneeringud tasemel, millega tagatakse uute rahvusvaheliste kohustuste täitmine ning kindlustatakse traditsioonilised prioriteedid, nagu inimõigusi ja demokraatiat puudutavad programmid, humanitaar- ja toiduabi, geograafilised koostööprogrammid ja ülemaailmne võitlus vaesuse vastu ning HIV-viiruse ja AIDSiga;
22.
juhib tähelepanu lepitusmenetluse käigus 16. juulil 2004. aastal vastu võetud ühisdeklaratsioonile, milles nõutakse üldise hinnangu andmist Iraagis aastateks 2005–2006 ettenähtavatele vajadustele ja vajadusel 2006. aasta redigeeritud rahastamiskava esitamist; on valmis koos nõukoguga kasutama 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe erisätteid;
23.
rõhutab, et uimastite- ja narkomaaniavastane võitlus ning sellest tulenevalt ka ühenduse poliitika selles valdkonnas on jätkuvalt väga oluline; märgib, et selle poliitikavaldkonna raames toimuva tegevuse välispoliitilist aspekti arvestades on kiiresti vaja tegeleda olukorraga Afganistanis, millest on taas saanud suurim oopiumimaguna tootja maailmas ning kust pärineb 90% Euroopa tänavatel müüdavast heroiinist; rõhutab selle taustal, et uimastite- ja narkomaaniavastases võitluses on äärmiselt suure tähtsusega Põhja–Lõuna koostööskeemid, ning palub komisjonil ja nõukogul tugevdada märkimisväärselt ELi kohustusi seoses selle skeemiga;
24.
tuletab meelde, et komisjonil paluti visandada meetmed, mida ta kavatseb võtta seoses Euroopa Parlamendi algatusega luua Ladina-Ameerika riikidega tehtava koostöö tugevdamise raames kahe piirkonna vaheline solidaarsusfond, kooskõlas Euroopa Parlamendi 15. novembri 2001. aasta EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 569.
ja 18. detsembri 2003. aasta Vastuvõetud tekstid, P5_TA(2003)0588.
resolutsiooniga ning Euroopa Parlamendi 6. novembri 2003. aasta seisukohaga Vastuvõetud tekstid, P5_TA(2003)0473.
ettepaneku suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmiseks, mis puudutab ühenduse koostööd Aasia ja Ladina-Ameerika riikidega ja millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2258/96, milles Euroopa Parlament andis sellele kaasotsustamismenetluse kaudu heakskiidu;
25.
meenutab 2002. aastal Barcelonas ELile võetud kohustust suurendada arenguabi ja palub komisjonil märkimisväärselt tugevdada liikmesriikide arengukoostöö koordineerimist komisjoni poolt elluviidava tegevusega, lähtudes iga abiandja suhtelistest eelistest, et suurendada vastastikust täiendavust;
26.
märgib eelarvelise toetuse osakaalu suurenemist komisjoni hallatavates arengukoostöö programmides ning rõhutab samas selle tähtsust, et ELi eelarvest ja Euroopa Arengufondist antav eelarveline toetus peaks aitama kaasa vaesuse kõrvaldamisele ja millenniumi arengueesmärkide saavutamisele; nõuab, et eelarvelise toetuse kasutamine oleks seotud abisaajariigi piisava institutsioonilise võimekuse ning selliste vahendite järelevalve ja kasutamise üksikasjalike kriteeriumide täitmisega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama Euroopa Parlamendiga dialoogi, et jälgida eelarvelise toetuse mõju teatud abisaajariikides;
27.
meenutab, et nagu märgiti Thessaloniki Euroopa Ülemkogu järeldustes, on naistel rahu saavutamises ja tagamises aktiivne roll; usub, et relvakonfliktides ja sõdades kannatanud riikidele ja piirkondadele, näiteks Lääne-Balkani riikidele, Afganistanile, Vahemere-äärsetele ja Lähis-Ida riikidele ning eelkõige Iraagile, antava Euroopa Liidu abi selgesõnaline eesmärk peaks olema selle rolli ergutamine ning naiste sotsiaal-, majandus- ja poliitilises ellu taasintegreerimise ja selles osalemise edendamine; rõhutab asjaolu, et sõjad ja konfliktid, sh äärmuslik ja laialtlevinud vägivald, mõjutavad naisi ja tütarlapsi meestest ebaproportsionaalselt rohkem ning ELi eelarves tuleks arvesse võtta selle vastased meetmeid;
28.
tervitab Iirimaa ja Madalmaade eesistumisajal regulaarsete kohtumiste kaudu saavutatud edu Euroopa Parlamendiga poliitilise dialoogi arendamisel ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) osas; ergutab järgmist eesistujariiki neid edusamme tugevdama, jõudes Euroopa Parlamendiga kokkuleppele päevaraha tulevase rahastamise osas ning selgema piiri määratlemise osas uute tegevuste puhul ELi esimesest või teisest sambast ning riiklikest eelarvetest rahastamise vahel; kutsub järgmist eesistujariiki osalema selles dialoogis vähemalt suursaadiku tasemel;
29.
rõhutab selgema teabe tähtsust ÜVJP käimasolevate ja kavandatud tegevuste kohta (varajase hoiatamise süsteem), samuti kvalitatiivselt paremate aruannete tähtsust, mis ei peaks olema lihtsalt varasemate tegevuste loetelu, vaid tõeline alus poliitiliseks dialoogiks Euroopa Parlamendiga, sisaldades ettepanekuid prioriteetide ja nende rahalise mõju kohta;
30.
meenutab, et nõukogu peaks põhjendama ÜVJP vahendite suurendamist mitte üksnes üksikute tegevuste vaatevinklist, aga ka rubriigis 4 kasutada olevat varu ja võimalikku mõju teistele tegevustele arvesse võttes;
31.
on seisukohal, et kalanduskokkulepete osas on nõukogu poolt kulukohustuste assigneeringute vähendamine 6 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringute vähendamine 3 miljoni euro võrra täiesti põhjendamatu, ning otsustab et need summad tuleb taastada;
Rubriik 5
32.
kordab valmisolekut eraldada piisavad vahendid selle rubriigi kuludeks, et tagada laienenud liidu institutsioonide häireteta tegevus, kuid ei poolda sel otstarbel finantsperspektiivi paindlikkusinstrumendi kasutamist; peab lisaks sellele soovitatavaks 2005. aastaks finantsperspektiivi rubriigi 5 ülemmäära alla piisava varu loomist, kuid ei saa hetkel selleni jõuda ilma institutsioonide endi täiendavate jõupingutusteta; otsustab sellest tulenevalt suurendada eelarveprojekti ligikaudu 51 miljoni euro võrra esimesel lugemisel, jättes ülemmäära alla piiratud suurusega varu;
33.
kutsub üles institutsioone, sealhulgas Euroopa Parlamenti ja nõukogu, vaatama enne teist lugemist läbi kõik täiendava kokkuhoiu võimalused, sealhulgas vaatama kriitiliselt üle eelarvetaotlused, samuti ümberpaigutamiste ning sisemise ja institutsioonidevahelise kulude varasemaks toomise võimalused;
Horisontaalküsimused
Asutused
34.
otsustab kohandada asutuste ametikohtade loetelusid kooskõlas institutsioonide poolt järgitavate põhimõtetega; palub komisjonil koostada asutuste jaoks spetsiaalne karjääriprofiil ning anda teavet pärast ülesannete asutustele üleandmist peakorterites vabanenud inimressursside ümberpaigutamise kohta;
35.
otsustab lisaks – tunnustades asutuste rolli – säilitada assigneeringud esialgse eelarveprojekti tasemel, kuid saab vajalikud rahalised vahendid eraldada vaid väljaspool finantsperspektiivi vastavaid rubriike, millest neid on seni rahastatud; otsustab jätkata Euroopa Parlamendi ajutise mereohutuskomisjoni tööd, tagades Euroopa Meresõiduohutuse Ametile vajalikud vahendid saastamisvastaste meetmete rakendamiseks;
Toetused
36.
rõhutab, et endised A-30 eelarveread on nüüd kaetud põhiõigusaktidega ja piiratud kindlaksmääratud finantsraamistikuga perioodiks 2004–2006; väljendab lootust, et komisjon esitab hiljemalt 31. märtsiks 2005 Euroopa Parlamendile uued ettepanekud pärast 2006. aastat rakenduvate uue põlvkonna toetusprogrammide õigusliku aluse kohta, et neid oleks võimalik käsitleda uue finantsperspektiivi arutelul;
37.
väljendab rahuolematust komisjoni aeglusega teatud pilootprojektide rakendamisel viimastel aastatel; on otsustanud komisjonipoolse kiirema ja parema rakendamise tagamiseks vähendada pilootprojektide ja ettevalmistavate tegevuste arvu ning keskenduda suurematele projektidele/tegevustele, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi prioriteetidega;
38.
märgib, et mitmetes valdkondades, mida Euroopa Parlament peab oluliseks (toetus piirkondlikele ja vähemuste keeltele, spordile, kultuurikoostööle), on ettevalmistavad meetmed lõpule jõudmas; märgib lisaks, et osades sellistes valdkondades sätestatakse ühenduse tulevase tegevuse alus Euroopa Liidu põhiseaduse eelnõus; palub komisjonil selgitada, mida komisjon kavatseb nendes valdkondades enne põhiseaduse jõustumist ette võtta;
39.
teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti III eelarveosasse tehtud muudatusettepanekute ja parandusettepanekutega nõukogule, komisjonile ning teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele.
