19.10.2009 B7-0099/2009 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK nõukogu ja komisjoni avalduste alusel
vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 2
ELi ja USA tippkohtumine
Pascal Canfin
,
Reinhard Bütikofer
,
Yannick Jadot
,
Nicole Kiil-Nielsen
,
Barbara Lochbihler
fraktsiooni Verts/ALE nimel
PE428.707v01-00 B7‑0099/2009 Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi ja USA tippkohtumise kohta
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Atlandi-üleste suhete kohta, eelkõige 1. juuni 2006. aasta resolutsioone ELi ja USA suhete parandamise kohta Atlandi-ülese partnerluslepingu raames ning ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta, 25. aprilli 2007. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste suhete kohta, kõige uuemat, 5. juuni 2008. aasta resolutsiooni ELi ja USA tippkohtumise kohta, ning 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste suhete olukorra kohta pärast valimisi USAs;
– võttes arvesse 1990. aasta Atlandi-ülest deklaratsiooni ELi ja USA suhete kohta ning 1995. aasta uut Atlandi-ülest tegevuskava;
– võttes arvesse USA presidendi Obama ja ELi 27 liikmesriigi riigipeade ning valitsusjuhtide 5. aprillil 2009. aastal Prahas toimunud tippkohtumise järeldusi ühise tegevuskava koostamise kohta;
– võttes arvesse Atlandi-ülese majandusnõukogu (AMN) kolmandal kohtumisel 16. oktoobril 2008. aastal vastu võetud ühisavaldust ning eduaruannet;
– võttes arvesse 2.–3. novembril 2009 Washingtonis toimuvat ELi ja USA tippkohtumist;
– võttes arvesse 4.–6. detsembril New Yorgis toimuvat Atlandi-ülese õigusloojate dialoogi 67. kohtumist;
– võttes arvesse oma 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni kavandatava rahvusvahelise lepingu kohta, mis käsitleb finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile kättesaadavaks tegemist terrorismi ja selle rahastamise tõkestamise ja nende vastu võitlemise eesmärgil;
– võttes arvesse oma 8. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni 24. ja 25. septembril 2009 Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumise kohta;
– võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,
A. arvestades, et Atlandi-ülese partnerluse aluseks on ühised põhiväärtused nagu demokraatia, inimõigused, õigusriik, konfliktide rahumeelne lahendamine ja mitmepoolsus ning ühised eesmärgid nagu avatud ja integreeritud majandus ja säästev areng, ning see on Euroopa-Atlandi piirkonna julgeoleku ja stabiilsuse nurgakivi;
B. arvestades, et Euroopa Liit tunneb heameelt USA administratsiooni võetud uue suuna üle, mis põhineb koostöövalmidusel rahvusvahelistes küsimustes ning ELi ja USA suhete tugevdamisel;
C. arvestades, et Euroopa Liidul on maailma tasandil üha olulisem roll, ning arvestades, et kui jõustub Lissaboni leping oma välispoliitiliste vahenditega, saab EL esineda rahvusvahelisel areenil tugevama ja ühtsemana;
D. arvestades, et hiljutised uuringud, näiteks German Marshalli fondi uuring Atlandi-üleste suhete suundumuste kohta 2009. aastal, näitavad ELi kodanike enneolematult suurt toetust USA administratsioonile ning see on ELi ja USA vaheliste suhete taaselavdamise alus,
E. arvestades, et ELil ja USA-l on maailma majanduses ja poliitikas võtmeroll ning nad vastutavad ühiselt mitmesuguste ülemaailmsete probleemide lahendamise eest, nagu finantskriis, kliimamuutus, energiajulgeolek, konfliktide lahendamine ja relvastuse vähendamine, vaesuse kaotamine ja muude aastatuhande arengueesmärkide saavutamine, inimõiguste ja õigusriigi kaitse ja edendamine, terrorism jaa tuumarelvastuse levik;
F. arvestades, et üha enam globaliseeruvas, keerulises ja muutuvas maailmas on mõlema partneri, nii ELi kui ka USA huvides kujundada rahvusvahelist keskkonda koos ning astuda kooskõlastatult vastu ühistele ohtudele ja väljakutsetele, võttes aluseks rahvusvahelise õiguse ja mitmepoolsed institutsioonid, eelkõige ÜRO süsteemi, ning kutsuda teisi partnereid selle jõupingutusega ühinema;
G. arvestades, et võitluses rahvusvahelise terrorismiga on vajalik rõhutada, kui tähtis on täielikult austada inimõiguste ja põhivabadustega seotud rahvusvahelist õigust ja rahvusvahelisi lepinguid;
H. arvestades, et Atlandi-ülene partnerlus peab jääma liidu välistegevuse nurgakiviks;
I. arvestades, et Atlandi-ülese majandusnõukogu tegevus peab jätkuma Atlandi-ülese turu parema toimimise eesmärgi suunas;
J. arvestades, et EL ja USA peavad toime tulema kasvava ülemaailmse energiatarbimisega ja nõudega täita Kopenhaageni kohtumisel kokkuleppimist vajavad ülemaailmsed kohustused võitluseks kliimamuutusega, mis eeldavad olulisi muudatusi meie riikide majanduses,
Globaalprobleemid
1. peab praegu Euroopa Liidu kõige tähtsamaks ülesandeks veenda USA valitsust vajaduses saavutada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste Kopenhaageni kohtumisel (COP-15) ulatuslik, ambitsioonikas ja õiguslikult siduv Kyoto kliimaprotokolli järgne kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramise kord, töötada välja Atlandi-ülene uus roheline leping investeeringute ja tehnoloogia vahetamiseks ohutu ja saastevaba energia ja tootmise vallas ning leppida kokku asjakohases rahastamistasemes kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmete jaoks arengumaades;
2. nõuab tungivalt, et mõlemad partnerid praktiseeriksid tulemuslikku mitmepoolsust ning kaasaksid kiirelt arenevaid riike, lähtudes ühisest vastutusest ülemaailmse korra eest, rahvusvahelise õiguse austamisest ja ühistest probleemidest; nõuab ELilt ja USAlt suuremaid jõupingutusi ÜRO reformikava elluviimisel, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu ja teiste ülemaailmsesse süsteemi kuuluvate mitmepoolsete foorumite reformimisel;
3. kutsub mõlemat partnerit edendama inimõiguste austamist nii oma sisepoliitika kui ülemaailmse poliitika põhielemendina; rõhutab vajadust tõhusa ennetava ja kriisidiplomaatia järele; kutsub USA administratsiooni üles Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti ratifitseerima ja sellega ühinema; kordab oma üleskutset kaotada surmanuhtlus; kutsub USA valitsust taas täielikult täitma rahvusvahelisi õigusriigi nõudeid ning sulgema kõik salajased vanglad, peatama kõik kohtuvälised meetmed ja lõpetama karistamatuse seoses inimõiguste rikkumisega;
Kaitsepoliitika, relvastuskontroll, tuumarelvastuse levik ja julgeolekuküsimused
4. rõhutab, et ELi ja Venemaa ning ELi ja USA suhete julgeolekumõõdet ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) rolli ei saa vaadelda eraldi laiemast Euroopa julgeolekukorraldusest, kuhu kuuluvad NATO, OSCE ja rahvusvahelised süsteemid nagu raketitõrjeleping (ABM) ja tavarelvastuse piiramise leping (CFE); on seisukohal, et olulisi muutusi kõnealuses laiemas julgeolekustruktuuris tuleks käsitleda dialoogis Venemaaga, Ameerika Ühendriikidega ja ELi mittekuuluvate OSCE liikmesriikidega, et uuendada Atlandi-ülest julgeolekukonsensust, võttes aluseks Helsingi kokkulepped või nende ajakohastatud versioonid, milles lepitakse läbirääkimiste teel kokku uue Euroopa julgeoleku- ja koostöökonverentsi raames;
5 . tunneb sellega seoses heameelt Venemaa Föderatsiooni ja USA otsuse üle pidada läbirääkimisi, et sõlmida uus kõikehõlmav õiguslikult siduv kokkulepe, millega asendataks 2009. aasta detsembris lõppev strateegilise relvastuse vähendamise leping (START), ning selle üle, et presidendid Barack Obama ja Dmitri Medvedjev kirjutasid 6. juulil 2009 Moskvas alla vastastikuse mõistmise memorandumile START 1 lepingu järellepingu kohta;
6. avaldab toetust kontseptuaalsele dokumendile, mille USA esitas 16. septembril 2009. aastal nõukogule kui osa oma administratsiooni strateegiast relvastuse leviku tõkestamise ja relvastuse vähendamise vallas, ning tervitab teadaannet relvastuse leviku tõkestamise teemalise ülemaailmse konverentsi korraldamise kohta 2010. aasta aprillis;
7. tervitab Julgeolekunõukogu 24. septembri 2009. aasta resolutsiooni relvastuse leviku tõkestamise kohta (resolutsioon nr 1887), mille sihiks on maailma turvalisemaks muutmine ja tuumarelvavaba maailma saavutamiseks vajalike tingimuste loomine kooskõlas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) eesmärkidega, edendades ühtlasi rahvusvahelist stabiilsust ning toetudes üldise püsiva julgeoleku põhimõttele;
8. on seisukohal, et arenguruumi on eelkõige Atlandi-ülese koostöö uuendamiseks tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumarelvastuse vähendamise valdkonnas, kaasa arvatud USA tuumalõhkepeade äraviimine Euroopa pinnalt; kutsub seetõttu ELi ja USAd üles lähtuma kõigil rahvusvahelistel foorumitel ja eelkõige ÜROs ühisest strateegiast massihävitusrelvade ja tavarelvastuse piiramise kohta; tunneb heameelt USA uue presidendi avalduse üle, et ta kavatseb edendada üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu (CTBT) ratifitseerimist; kutsub nõukogu üles aitama tihedas koostöös Ameerika Ühendriikide ja Venemaaga positiivselt ja ennetavalt kaasa järgmise, 2010. aastal toimuva tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise konverentsi ettevalmistustele;
9 . kutsub desarmeerimiskonverentsi pidama läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks, millega keelataks võimalikult peatselt lõhustuvate materjalide tootmine tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete jaoks;
10. tunneb heameelt peatselt esitatava esimese ELi-USA ühisdeklaratsiooni üle tuumarelvastuse vähendamise kohta, kusjuures deklaratsioon järgib eeldatavalt ÜRO resolutsiooni nr 1887 tingimusi ja selles tuuakse välja koostöövaldkonnad;
11. rõhutab, et teadmatus Iraani tuumaprogrammi olemuse suhtes seab tuumarelva leviku tõkestamise süsteemi ning piirkonna ja maailma stabiilsuse senisest suurema surve alla; tervitab president Obama algatatud otsedialoogi ja toetab mõlema partneri ühist eesmärki leida lahendus Iraaniga läbirääkimise teel, lähtudes dialoogi ja sanktsioonide kahetisest strateegiast, kooskõlastatult teiste Julgeolekunõukogu liikmetega ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) egiidi all; nõuab tungivalt, et mõlemad partnerid võtaksid eesmärgiks tuumarelvavaba tsooni loomise Lähis-Idas;
12. peab sellega seoses kahetsusväärseks Prantsuse presidendi Sarkozy katseid müüa laiema Lähis-Ida piirkonna riikidele tuumatehnoloogiat; rõhutab, et selline poliitika on täiesti vastutustundetu ja võib olukorda veelgi destabiliseerida ning takistada selles piirkonnas tuumarelvavaba tsooni loomise püüdeid;
13. toetab 1. oktoobril 2009 Genfis alanud läbirääkimisteprotsessi, kus Iraan nõustus rahvusvaheliseks inspekteerimiseks avama Qumi lähedal paikneva uraani rikastamise tehase, mille olemasolu hiljuti teatavaks tehti;
14. kritiseerib USA-India tuumakoostöölepingut, mis on võimaldanud Indial liituda rahvusvahelise tuumamaterjalidega kauplemise süsteemiga, vaatamata sellele, et ta on keeldunud NPTga liitumast ja jätkuvalt keeldub IAEA turvalisuskontrollidest oma arvukates tuumarajatistes; on veendunud, et nimetatud leping suurendab topeltstandardite rakendamise muljet, mille tulemusel NPT leping võib tähtsuse kaotada;
15. on mures Korea Rahvademokraatliku Vabariigi viimaste tuumakatsetuste pärast ja ÜRO resolutsiooni 1887 tagasilükkamise pärast selle riigi poolt; toetab sellest hoolimata USA kahepoolsel dialoogil põhinevat lähenemisviisi kuue osalise kõneluste raames Korea poolsaare tuumarelvavabaks muutmiseks;
16. tunneb heameelt USA otsuse üle loobuda Euroopasse raketitõrjekilbi ehitamise kavast ning nõuab uut ülemaailmset julgeolekukorraldust, millesse oleksid kaasatud EL, USA, Venemaa ja Hiina;
Piirkondlikud küsimused
17. rõhutab Lähis-Ida konflikti õiglase ja rahumeelse lahendamise hädavajalikkust ja võtab rõõmuga teadmiseks, et see on uue USA administratsiooni üks esmaseid prioriteete; palub USA administratsioonil kooskõlastada oma tegevust põhjalikult ELiga ning osaleda Lähis-Ida rahuprotsessi neliku töös; rõhutab, et mõlemad partnerid peaksid püüdma tõhustada teekaardil ja varasemal kokkuleppel põhinevaid läbirääkimisi, eesmärgiga saavutada lahendus, mis näeb ette kaht riiki, millest üks on suveräänne ja elujõuline Palestiina riik; kutsub Atlandi-üleseid partnereid toetama pingutusi palestiinlaste omavaheliseks lepitamiseks ning Gaza sektori katastroofilise humanitaarolukorra lõpetamiseks ja peab oluliseks nii Jordani läänekalda kui ka Gaza sektori palestiinlaste elutingimuste parandamist, sealhulgas Gaza sektori uuesti ülesehitamist;
18. on seisukohal, et president Obama poolt 23. septembril 2009 korraldatud esimesel kohtumisel Iisraeli peaministri Benjamin Netanyahu ja Palestiina liidri Mahmoud Abbasi vahel ei saavutatud kavandatud ulatuslikke eesmärke; kritiseerib asjaolu, et siiani ei ole saavutatud kokkulepet Iisraeli asunduste rajamise kohta Läänekaldal ja Ida-Jeruusalemmas;
19 . peab kahetsusväärseks inimõiguste nõukogu (HCR) otsust lükata edasi tegevus seoses resolutsiooni ettepanekuga, mis käsitleb aruannet ja soovitusi seoses ÜRO hiljutise teabekogumismissiooniga Gaza konflikti kohta, eeldab, et inimõiguste nõukogu tegeleb sellega õigeaegselt;
20. rõhutab, et Afganistanis on kaalul Atlandi-ülese kogukonna väärtused, julgeolek ja usaldusväärsus; nõuab tungivalt, et EL, USA; NATO ja ÜRO töötaksid välja uue ühise strateegilise kontseptsiooni, mis hõlmab võetud rahvusvaheliste kohustuste kõiki komponente, parandab kohaliku elanikkonna elutingimusi, tugevdab Afganistani naiste õigusi ning ergutab demokraatlikku arengut, kutsudes kõiki naaberriike neis püüdlustes osalema, et saavutada piirkonna stabiliseerumine;
21. palub ELil ja USA-l koostada Pakistani suhtes ühine strateegia, mille eesmärk on tugevdada riigi demokraatlikke institutsioone, õigusriigi põhimõtteid ja suutlikkust võidelda vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja terrorismi vastu, ergutades samas Pakistani osalema piirkonna stabiilsuse tagamises;
22. kutsub partnereid üles jätkama kooskõlastatult koostööd Iraagi valitsuse ja ÜROga, et tugevdada stabiilsust, edendada rahvuslikku leppimist ning aidata tagada Iraagi ühtsust ja sõltumatust;
Finantskriis, stabiilsus ja pangandus
23. rõhutab, et laenukriis ei ole möödas, rõhutab sellega seoses, et kooskõlastatud makromajanduspoliitika on hädavajalik majanduse ülemaailmse jätkusuutliku taastumise saavutamiseks, moodustades aluse uue rohelise kokkuleppe jaoks, mis võimaldab pikaajalist kvalitatiivset arengut; nõuab, et alustataks tööd kooskõlastatud, asjakohasteks etappideks jagatud ja tõhusate väljumisstrateegiate koostamiseks, mida rakendataks niipea, kui majanduse taastumine seda võimaldab;
24. väljendab heameelt G20 tippkohtumise lõppjärelduste kui ELi ja USA edasise koostöö konkreetse aluse üle ning ootab kooskõlastatud lähenemisviisi kujundamist nii finantsstabiilsuse saavutamiseks kui ka ülemaailmse finantssüsteemi reformimiseks;
25. nõuab USA finantssektori reformipaketi (mis esitati 17. juunil 2009) ja ELi käimasoleva finantsjärelevalve struktuuri reformi kooskõlastamist, et vältida tulevikus ülemaailmse finantsturu kokkuvarisemist ja tagada kõigi süsteemsete osaliste reguleerimine; kiidab sellega seoses heaks tähtsamate kiiresti areneva majandusega riikide kaasamise finantsstabiilsuse järelevalvenõukogu (FSB) töösse;
26. on seisukohal, et USA ja ELi vaheline kooskõlastamine peab aitama järk-järgult parandada usaldatavusnorme kogu maailmas, et vältida eeskirjade meelevaldset rakendamist; rõhutab, et G-20 laiemas kontekstis saavutatud edu seisneb „minimaalse ühtlustamise” põhimõttes, mis ei tohi ELi takistada rakendamast kõrgemaid standardeid;
27. on sellega seoses veendunud, et koostöö tugevdamine USA seadusandlike, reguleerivate ja järelevalveasutuste ning ELi vastavate asutuste vahel on määrava tähtsusega, võttes eriti arvesse finantssektoris hiljuti puhkenud segaduse käigus paljastunud puudusi;
28. palub USAd võtta Basel II raamistiku rakendamisel arvesse nii hiljutisi kui ka peatseid muudatusi krediidiasutusi ja investeerimisfirmasid puudutavates ELi kapitalinõuete direktiivides;
29. on sellega seoses veendunud, et Basel II raamistiku rakendamine Ameerika Ühendriikides on hädavajalik ülemaailmse võrdse mänguruumi säilitamiseks;
30. toetab G20 üleskutset kiirendada raamatupidamisstandardite lähendamist; nõuab tungivalt, et raamatupidamisstandardite nõukogu ja rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) kehtestaksid oma sõltumatu standardite koostamise protsessi raames kvaliteetsete ülemaailmsete raamatupidamisstandardite ühtse kogumi ning viiksid oma lähendamisprojekti lõpule 2011. aasta juuniks; nõuab riigipõhise lähenemisviisi väljatöötamist, mis annaks investoritele, osanikele ja maksuhalduritele igakülgse ülevaate kontserni igast emaettevõtjast ja seega annaks tõhusama ja läbipaistvama rahvusvahelise ülevaate maksudega seotud otsustest;
31. nõuab tungivalt, et USA peaks kinni oma tegevuskavast, mille kohaselt nõutakse USA siseriiklikelt kasutajatelt rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) kohaldamist; tuletab meelde oma nõuet, et kuni USA võtab vastu otsuse, mille kohaselt nõutakse USA kasutajatelt IFRSi kasutamist, tunnustaks väärtpaberi- ja börsikomisjon (SEC) Euroopa Liidu vastuvõetud rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid samaväärselt USA üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega (GAAP);
32. rõhutab, et IASB peaks jätkama juhtimisalaseid reforme, et tagada selliste liikmete võrdne esindatus, kes nõuavad noteeritud äriühingutelt rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaldamist ja osalevad usaldusisikutena rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite määramisel ning IASB järelevalves;
33. rõhutab vajadust ülemaailmse maksudealase koostöö- ja teabevahetussüsteemi järele mitmepoolse raamistiku kujul, nagu läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmne foorum (GFTEI); on seisukohal, et GFTEId tuleb oluliselt tugevdada, et tõhusalt võidelda maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu; eelkõige rõhutab, et igal juhul peab toimuma automaatne teabevahetus;
34. tervitab G-20 juhtide kokkulepet koostada rahvusvaheline raamistik finantstehingute maksu kehtestamiseks ja kutsub USAd ning ELi kiiresti edasi liikuma, tagamaks, et rahandussektor võtab enda peale õiglase osa majanduse taastamise ja arengu koormusest, kuna siiani kannavad kriisi kulusid maksumaksjad, riiklikud teenistused ja kodanikud;
35. loodab, et EL saab tunnustada USA kindlustusjärelvalve režiimi samaväärsena Solvency II direktiiviga seatud tingimuste suhtes; on seisukohal, et algatus luua Riiklik Kindlustusamet ( Office of National Insurance ) parandaks ELi ja USA koostööd ning teabevahetust kindlustussektoris;
36. on seisukohal, et eeskirju käsitleva koostöö raames tuleks võtta arvesse ELi reguleeriva raamistiku tugevdamist, pidades silmas kapitalinõuete direktiivi, eelkõige finantsteenuste sektori tasustamispoliitikat;
Atlandi-ülene majandusnõukogu
37. rõhutab, et Atlandi-ülesel majandusnõukogul on vaja tööd jätkata, edasi areneda ja tugevamaks muutuda; on veendunud, et tuleks välja töötada kava, milles näidatakse, kuidas täita pikaajaline kohustus luua läbipaistev väärtustepõhine Atlandi-ülene turg, võttes nõuetekohaselt arvesse kõikide huvirühmade huve;
38. kutsub komisjoni üles tagama, et Atlandi-ülese turu loomist käsitlevate uuringute tulemusi arutataks enne konkreetsete järelduste tegemist asjaomaste Euroopa Parlamendi komisjonidega;
39. on veendunud, et infoühiskond on proportsionaalsust säilitades oluline tugisammas Atlandi-ülesele majanduspiirkonnale, mis põhineb juurdepääsul teadmistele ning uuel digitaalse infosisu kaitse ja jagamise mudelil;
40. on eelkõige seisukohal, et õigusloojad mõlemal pool Atlandi ookeani peavad arutlema paranenud koostöö tulemuste üle sellistes valdkondades nagu investeerimine, raamatupidamisstandardid, regulatiivsed küsimused, imporditud toodete ohutus ja intellektuaalsete omandiõiguste kaitse enne vastavate õigusaktide jõustamist;
41. kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi tagamaks, et USA valitsus kas muudaks USA seadust valgustada läbi 100 % sissetulnud kaubast või rakendaks seda nii, et ei loodaks uusi kaubandustõkkeid, mis tekitavad olulisi kulutusi ettevõtjatele, kuid ei too mingit kasu tarneahela turvalisusele; on veendunud, et Atlandi-ülene majandusnõukogu võiks korraldada Brüsselis ja Washingtonis 100 %-lise läbivalgustamise teemal kasulikke seminare, et saavutada selles küsimuses USA ja ELi õigusloojate vahel parem mõistmine ning kiire ja mõlemale poolele vastuvõetav otsus;
42. kordab oma üleskutset ELi ja USA juhtidele ning AMNi kaasesimeestele võtta seda õigusloojate ülitähtsat rolli protsessi pikaajalise edu nimel arvesse ning nõuab tungivalt, et nad kaasaksid Atlandi-ülese õigusloojate dialoogi esindajad täielikult ja otseselt AMNi töösse;
43. on veendunud, et AMNi käsitletavate küsimuste sügavalt tehnilist iseloomu arvestades on vaja tagada, et arutellu kaasataks USA Kongressi ja Euroopa Parlamendi kõige asjakohasemad liikmed; tuletab meelde, et mitmesugused kaubanduse ja investeerimise mittetariifsed tõkked, mida AMNil palutakse kõrvaldada, tulenevad õigusloomeorganite teadlikest püüdlustest sotsiaalsete, tervishoiuga seotud, kultuuriliste ja keskkonnaeesmärkide saavutamisel ning neid ei tohi seetõttu kaotada ilma vastavasisulise õigusaktita;
44. tunneb heameelt asjaolu üle, et AMNi nõustavad eri huvirühmad, sealhulgas äriringkondade esindajad, ning palub kummalgi pool Atlandi ookeani anda samaväärne roll ka ametiühinguliikumise esindajatele, et sotsiaalne mõõde oleks täielikult arvesse võetud; palub, et Atlandi-ülese töövõtjate dialoogi, tulevase Atlandi-ülese energiadialoogi ja taaselustatud keskkonnadialoogi esimehed lülitataks nõuanderühma koosseisu; on seisukohal, et nende nõuandvat rolli tuleb eristada USA Kongressi ning Euroopa Parlamendi õigusloomerollist;
45. on samas veendunud, et Atlandi-ülene majanduskoostöö tuleb muuta vastutustundlikumaks, läbipaistvamaks ja prognoositavamaks; koosolekute ajakavad, päevakorrad, kavad ja eduaruanded tuleks avaldada veebilehel;
Transpordiküsimused
46. kutsub USA Senatit ja valitsust üles lubama ELi ja USA vahelise esimese etapi lennunduskokkuleppe ning ELi ja USA vahelise lennundusohutuse kokkuleppe täielikku ja tõhusat rakendamist ning töötama välja teise etapi lennunduskokkulepet, et edasi arendada ELi ja USA vahelist lennundusalast koostööd;
47. kutsub USA Senatit ja valitsust üles vältima nimetatud eesmärkidega vastuolus olevaid meetmeid, näiteks neid, mis on välismaistes remonditöökodades, konkurentsierandeid ja dokumendis “House Resolution 915” nimetatud lennuettevõtja kodakondsust;
48 .
Kutsub USA ametivõime ja Euroopa Komisjoni üles veelgi intensiivistama omavahelisi läbirääkimisi, et leida tasakaalustatud lahendused, mis muu hulgas käsitlevad lennuohutuse tagamise vajadust ja andmekaitset seoses broneeringuinfoga, turvakontrolli ülevaatamist lennujaamades ning selliste meetmete tõhusamat lülitamist Kopenhaageni läbirääkimistesse ja Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni kokkulepetesse, millega vähendataks Atlandi-ülese ja rahvusvahelise lennunduse mõju kliimamuutusele;
49. tuletab nii Euroopa Komisjonile ja kui ka USA ametivõimudele meelde, et teise etapi kokkuleppe sõlmimise läbikukkumine võib viia esimese etapi kokkuleppe tühistamisele mõne liikmesriigi poolt, mis kahjustab nii ELi kui ka USA lennuettevõtjate huve;
Tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmise tagamine, tolliküsimused ja turujärelevalve
50. kutsub komisjoni ja nõukogu üles edendama ühismeetmeid USA ametivõimudega, eelkõige USA tarbekaupade ohutuse komisjoniga ning muude partneritega, et tagada, et Hiina ja muud kolmandad riigid tõstaksid oma tootmisstandardeid, nii et need vastaksid ELi/USA ohutusnõuetele, eeskätt mänguasjade osas;
51. kutsub komisjoni üles töötama välja tugevamaid ja tõhusamaid piiriülese õiguskaitse koostöömehhanisme, eesmärgiga siduda ELi tarbijatele tõsiselt ohtlike tarbekaupade hoiatussüsteem RAPEX USA tarbekaupade ohutuse komisjoni hoiatussüsteemiga ning kooskõlastada tarbijakaitse koostöövõrgustiku tegevus USA ametivõimude vastava tegevusega;
52. teeb ettepaneku, et Altandi-ülene majandusnõukogu kiidaks heaks tooteohutuse alase teabe vahetust ning koostöömeetmete ühise kava väljatöötamist struktureeriva ja soodustava siduva koostöödokumendi vastuvõtmise;
53. toetab komisjoni algatust kiirendada rahvusvahelist koostööd tarbijakaitsealast koostööd käsitleva määruse õigusliku aluse kasutamise abil, et sõlmida rahvusvaheline koostööleping USA õiguskaitseorganitega ning levitada ja jagada parimat tava;
54. kutsub komisjoni üles kiirendama tööd kaua viibinud kahepoolse õiguskaitsealase koostöölepinguga, mis laieneb USAle, selle õiguskaitsealasele tegevusele (teabevahetus, uurimine ja meetmete võtmine) ELi tarbijakaitsealast koostööd käsitleva määruse ja USA turvalist veebi käsitleva seaduse (Safe Web Acti) raames;
Vastastikune tunnustamine ja standardimine
55. kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi kolmanda isiku kohustusliku katsetamise alla kuuluvate toodete vastavusdeklaratsioonide tunnustamise korra vastuvõtmise nimel, eriti info- ja sidetehnoloogia ning elektriseadmete osas; kutsub komisjoni üles nõudma ametlike mõõtühikute tunnustamist, eelkõige ELi toodete ainult meetermõõdustikus märgistuse aktsepteerimist USAs;
56. kutsub komisjoni üles uurima standardimist koos USA ametivõimudega, eesmärgiga kooskõlastada rahvusvaheliste standardiasutuste mõjutamise poliitika;
Sotsiaalsed ja keskkonnastandardid / ettevõtjate sotsiaalne vastutus
57. toetab USA Kongressi algatust üle vaadata oma kahepoolsed rahvusvahelised kaubanduskokkulepped, et leida võimalused lülitada nendesse peamised rahvusvahelised sotsiaalsed ja keskkonnastandardid; on veendunud, et ülemaailmse tasakaalustamatusega tuleb tegelda ka õiglaste ja jätkusuutlike kaubandussuhete loomise tasandil;
58. on seisukohal, et ettevõtjate sotsiaalset vastutust tuleb sotsiaalsete ja inimõiguste ning keskkonnaalaste kaalutluste ettevõtte tegevusse integreerimisel ja huvirühmadega sidumisel edendada nii enesereguleerimise kui ka äritegevuse mõju suunavate siduvate standarditega; usub, et ettevõtjate sotsiaalse vastutuse parima tava vahetusel USA ja ELi vahel on märkimisväärne mõju ettevõtete hoiakule ettevõtjate sotsiaalse vastutuse suhtes ja nende positiivsele sotsiaalsete ja keskkonnaküsimuste lahendamisse kaasamisele;
Põllumajandusküsimused ja Doha
59. märgib, kui tähtis on jõuda ülemaailmsete kaubandusläbirääkimiste Doha voorus põllumajanduse valdkonnas tasakaalustatud kokkuleppele, et vältida põllumajandustoodete hindade edasist kõikumist ja toidu nappust; kohustub täielikult arvesse võtma kaubandusläbirääkimiste vooru õnnestumiseks vajalikke tingimusi; rõhutab vajadust võtta täielikult arvesse ühise põllumajanduspoliitika hiljutistes reformides tehtud kohandusi ning soovib näha sarnaseid kohandusi USA põllumajandusseaduses;
60. peab kinni oma eesmärgist tagada ELi kodanikele tooteohutuse kõrgeim tase; kiidab heaks komisjoni otsused, mis käsitlevad heakskiitmata geneetiliselt muundatud toodete tuvastatavaid jälgi, eelkõige maisis ja sojaliikides, kuni komisjon on hinnanud asjaomaste toodete ohutust tervisele ja keskkonnale;
61. juhib tähelepanu hiljutisele arengule varasemalt vastuolulistes küsimustes, nagu hormoonidega töödeldud veiseliha juhtum ja mõnede geneetiliselt muundatud toodetele loa andmine; on kindel, et pideva ja varase dialoogiga saab tõhusalt lahendada põllumajandustoodetega kauplemist mõjutavad küsimused enne, kui need jõuavad WTO vaidluste lahendamise organiteni;
Keskkonnaküsimused ja kliimamuutus
62. toetab USA pingutusi 22. septembril 2009. aastal toimunud ÜRO kliimamuutuse tippkohtumisel ja väljavaateid kaotada järk-järgult toetused fossiilkütustele; tunneb heameelt selle üle, et USA õigusloomes minnakse kaugemale kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisest; tunneb siiski muret asjaolu pärast, et senat ei pruugi seda õigusakti enne järgmist aastat vastu võtta; kutsub seetõttu ELi ja USAd tegema tihedat koostööd Kopenhaageni konverentsi õnnestumise nimel, et kaasata kõik asjaomased kasvuhoonegaase heitkoguseid tekitavad riigid ning kohustada neid täitma siduvaid keskpika perspektiiviga ja pikaajalisi eesmärke;
63. märgib, et rahvusvaheline kokkulepe peab tagama tööstusriikides kollektiivse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vahemiku 25-40% ülemises osas 2020. aastaks võrreldes 1990. aastaga, nagu soovitab valitsustevaheline kliimamuutuste rühm oma neljandas hindamisaruandes (IPCC 4AR), ning et vähendamine peaks toimuma riigisiseselt;
64. tuletab meelde, et ELile ja muudele tööstusriikidele tuleb seada pikaajaline eesmärk vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaase vähemalt 80% võrreldes 1990. aastaga;
65. tunneb heameelt pingutuste üle, mida on teinud USA ja Hiina oma strateegilises ja majandusdialoogis, et võtta kohustuseks puhas energia ja heitkoguste vähendamine;
66. toetab põhimõtteliselt ideed luua Atlandi-ülese majandusnõukogu eeskujul Atlandi-ülene energianõukogu, mis tegeleks Atlandi-ülese koostööga regulatiivsete, energiatõhususe ja energiakindluse küsimustes; loodab, et Atlandi-ülene energianõukogu osutub edukamaks kui 2000. aasta Atlandi-ülene keskkonnadialoog;
67. rõhutab ELi ja USA vahelise aktiivse ja pideva dialoogi tähtsust uuendtoitu ja uue tehnoloogia kasutamist toiduainete tootmisel käsitlevate ELi praeguste õigusaktide läbivaatamise valguses;
68. rõhutab uue tehnoloogia, näiteks nanomaterjalide võimalikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, sest nende teaduslikud omadused on veel tundmata; rõhutab seetõttu, kui oluline on võtta arvesse avalikkuse ja tarbijate kahtlusi uue tehnoloogia suhtes, mille üheks näiteks on ka kloonimismeetodite kasutamine loomakasvatuses ja sellest tulenevad loomade heaolu küsimused;
69. tunneb heameelt, et USA valitsus on tunnustanud vajadust reformida lähitulevikus oma toksiliste ainete kontrolli seadust (Toxic Substances Control Act), et tagada inimeste tervise ja keskkonna tõhus kaitse kemikaalide eest;
70. kutsub asjaomaseid organeid ELis ja USAs üles tegema koostööd, et luua USAs reguleeriv süsteem, mis tagaks REACHile vastava kaitse taseme;
Õigusalane ja politseikoostöö, viisapoliitika
71. ootab, et 28. oktoobril Washingtonis toimuval ELi ja USA ministrite kohtumisel võetakse vastu ühisdeklaratsioon politsei- ja õigusalase koostöö kohta, mis eeskätt käsitleb küberturvet;
72. toonitab oma otsustavust terrorismiga võitlemisel ning kindlat usku, et julgeolekumeetmeid ei tohi võtta kodanikuvabaduste ja põhiõiguste kaitse arvel ning et need peavad tagama eraelu ja andmete võimalikult kõrgetasemelise kaitse; kinnitab veel kord, et vajadus ja proportsionaalsus on peamised põhimõtted, milleta terrorismivastane võitlus ei saa kunagi olla tõhus;
73. usub, et ELi ja USA vahelise tugeva koostöö jaoks õiguse, vabaduse ja turvalisuse küsimustes on vaja tugevat õiguslikku ja poliitilist raamistikku ning et vaja on parlamentaarse ja demokraatliku mõõtega tugevamat partnerlust, et lahendada sellised ühised probleemid nagu võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu viisil, mis on kooskõlas põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtetega, õigusalane töö kriminaalasjades ja politsei koostöö, rände juhtimine ja varjupaiga taotlemise õiguse kaitse ning kõigi heausksete kodanike viisavaba liikumine nende kahe piirkonna vahel;
74. märgib sellega seoses, et Euroopa Liit põhineb õigusriigi põhimõtetel ning et igasugusel Euroopa kodanike isiklike andmete edastamisel kolmandatesse riikidesse julgeoleku kaalutlustel peavad olema tagatud menetlusõigused ja kaitseõigused ning see peab vastama siseriiklikule ja Euroopa Liidu andmekaitsealastele õigusaktidele;
75. märgib, 1. jaanuaril 2010 jõustuva ELi ja USA vahelise, Atlandi-ülest raamistikku moodustava õigusabi lepingu artiklis 4 sätestatakse teatavate kindlate, riigiasutuste kaudu taotletavate finantsandmete kättesaadavus ning et see võiks olla SWIFTi andmete edastamisele usaldusväärsemaks õiguslikuks aluseks kui kavandatav vaheleping;
76. märgib, et ELi ja USA vahel on käimas läbirääkimised nimetatud andmete edastamise vahelepingu üle, mis kehtestatakse vaheperioodiks aegumisklausliga mitte üle 12 kuu, ning et uues lepinguga, mille üle räägitakse läbi nii, et see ei piiraks Lissaboni lepingu põhjal kohaldavat menetlust, tuleb täielikult kaasata Euroopa Parlament ja riikide parlamendid ning see peab vastama parlamendi 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni 3. lõikes nimetatud tingimustele;
77. tunneb heameelt viisanõudest loobumise programmi hiljutise laiendamise üle veel seitsmele ELi liikmesriigile; nõuab siiski tungivalt, et USA loobuks viisanõudest ka ülejäänud liikmesriikide suhtes ning kohtleks kõiki ELi kodanikke võrdselt ja täieliku vastastikkuse põhimõtte alusel; tunneb muret, et ELi kodanikele elektroonilise reisiloa väljastamise eest kavatsetakse sisse viia haldustasu, ning palub komisjonil pidada seda küsimust USA valitsusega läbirääkimistel prioriteetseks;
Areng ja aastatuhande arengueesmärgid
78. tunneb heameelt taas kinnitatud soovi üle saavutada aastatuhande arengueesmärgid ja täita ametlikku arenguabi puudutavad lubadused; kutsub mõlemaid partnereid üles täitma oma kohustust kulutada 0,7 % oma SKPst arengukoostööle;
79. rõhutab, et arengumaad ei põhjustanud ülemaailmset finants- ja majanduskriisi, kuid see mõjutab neid ebaproportsionaalselt rohkem kui teisi maid, sest nad peavad toime tulema järsult pidurdunud majanduskasvu ja tööhõivega, negatiivse mõjuga kaubavahetus- ja maksebilansile, erakapitali sissevoolu ja välismaiste otseinvesteeringute järsu vähenemisega, krediidi ja kaubanduse rahastamise saamise väiksemate võimalustega, rahaülekannete vähenemisega, vahetuskursside ulatuslike ja ebastabiilsete liikumistega, kokkukukkuvate reservidega, esmatarbekaupade hindade suurenenud ebastabiilsuse ja langusega ning turismist saadava tulu vähenemisega; nõuab tungivalt, et Atlandi-ülesed partnerid tunnistaksid oma vastutust sellest olukorras;
80. tunneb heameelt G20 tippkohtumisel antud lubaduse üle viia Doha arenguvoor tasakaalustatult lõpule ning selge tähtaja üle, milleks on 2010. aasta; kutsub juhte üles, et nad 2009. aasta novembri lõpus Genfis toimuval WTO ministrite konverentsil ei unustaks selle vooru peamist arengueesmärki;
Institutsiooniline raamistik
81. rõhutab, et praegust hoogu tuleks kasutada ka selleks, et parandada ja uuendada Atlandi-üleste suhete raamistikku; nõuab, et kehtiv 1995. aasta uus Atlandi-ülene tegevuskava asendataks uue Atlandi-ülese partnerluslepinguga; on seisukohal, et läbirääkimised uue lepingu üle peaksid algama kohe, kui on jõustunud Lissaboni leping, nii et need oleks viidud lõpule enne 2012. aastat;
82. usub, et Atlandi-ülene õigusloojate dialoog Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi vahel on juba andnud olulise panuse suuremasse vastastikusse mõistmisse paljudes ühist muret tekitavates küsimustes, sealhulgas nendes, mis on seotud majandussuhete ja rahvusvahelise kaubandusega; nõuab vastastikuse koostöö kiirendamist ÜRO tasandil ning konkreetsete tööstruktuuride loomist sellel eesmärgil;
83. on seisukohal, et need on olulist laadi küsimused ning liikmesriikide parlamendiliikmeid tuleks regulaarselt hoida kursis kõnealuste teemadega seotud arengutest; kutsub parlamendi presidenti üles tagama, et selleks loodaks asjakohane mehhanism;
84. kinnitab veel kord, et uus leping peaks vastavalt parlamendi 26. märtsi 2009. aasta resolutsioonile muutma praeguse Atlandi-ülese õigusloojate dialoogi Atlandi-üleseks parlamentaarseks assambleeks;
85. loodab, et Atlandi-ülene töövõtjate dialoog omab lähituleviku arutlustes selle kohta, kuidas poliitikud peaksid paremini reageerima kiiresti suureneva tööpuuduse probleemile ja finantskriisi põhjustatud struktuursetele muutustele, suuremat tähtsust;
86. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide presidendile ja Kongressile.
