17.9.2008
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
suuliselt vastatavate küsimuste B6‑0460/2008 ja B6‑0461/2008 alusel
vastavalt kodukorra artikli 108 lõikele 5
Esitaja(d): Rebecca Harms, Claude Turmes ja Caroline Lucas
fraktsiooni Verts/ALE nimel
Energia hinna tõus
Euroopa Parlamendi resolutsioon energia hinna tõusu kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001);
–
võttes arvesse 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi ja Euroopa Ülemkogu Euroopa energiapoliitika tegevuskava aastateks 2007–2009;
–
võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni pealkirjaga „Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas” ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 206. ;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,
A.
arvestades, et ELi majandus – vähemalt mõni sektor – ei ole praeguseks energia ja eriti nafta hinnaks valmis;
B.
arvestades, et tõusev, eelkõige aga volatiilne energia hind on tõsine probleem ELi nendele majapidamistele, millel on väike sissetulek ja mis kannatavad eelkõige nafta kõrgest hinnast tingitud suurte transpordi- ja küttekulude tõttu ebaproportsionaalselt palju, aga ka teatavatele suure energiakuluga tegevusaladele ja teenustele, nagu kalapüük, põllumajandus, maanteetransport ja mõned energiamahukad tööstusalad;
C.
arvestades, et Euroopa Parlamendi hinnangul on riskifondide, aga ka suurte nafta-, elektri- ja gaasifirmade spekulatsioonid oluline tegur viimaste kuude hinnatõusus maailma ja ELi tasandil;
D.
arvestades, et Euroopa Parlament on teadlik, et energia hind oleneb mitmest tegurist, mis ei sõltu otseselt ELi poliitikast, näiteks volatiilsest nafta hinnast ning nafta ja gaasi hinna vahelisest seosest, ning seetõttu näeb üksnes piiratud võimalust vähendada lühikeses perspektiivis poliitiliste meetmetega nafta, gaasi ja elektri ühiku hinda;
E.
arvestades, et Euroopa Parlament on teadlik, et maailma majandus on ülemaailmse toorainekriisi lävel, mis on tingitud äärmiselt ebaefektiivsest ressursside kasutamisest ja fossiilkütuste suurest osakaalust maailmas, kus suure elanike arvuga arenevad riigid on ootamatult kiiresti võtnud üle peavoolu lääne majandusmudeli, mis on kaasa toonud kõikide energiaallikate, samuti teiste loodusvarade ja toorainete, sh toidu tõelise hinnaralli;
F.
arvestades, et suurim potentsiaal üldiste energiakulude vähendamiseks on energia tootlikkuse suurendamisel ja energia säästmisel;
G.
arvestades, et Euroopa Parlament on samuti teadlik ELi, riikide valitsuste ja kohalike omavalitsuste mitmetest võimalustest aidata energiavaeseid kodanikke ja mõjutatud majandussektoreid koordineeritud lühiajaliste meetmete kaudu, näiteks otsetoetused energiavaesuse leevendamiseks, otsetoetused või maksukärped teatud majandussektoritele ning lühikese ja keskpika perspektiivi energia säästmise meetmete parem kättesaadavus ja nendest teavitamine;
H.
arvestades, et taastuvenergia, energia säästmise ning energiatõhususega seotud poliitika ja meetmed on ainus võimalus vähendada meie sõltuvust traditsioonilistest kütustest;
I.
arvestades, et elektrienergia valdkonnas on taastuvaid energiaallikaid edendavad õigusaktid viinud liikmesriikides jätkusuutlike arenguteni või neid ergutanud;
J.
arvestades, et energiatõhususe suurendamine aastaks 2020 vähemalt 20% võrra on hädavajalik, et saavutada 20% taastuvenergia eesmärk, suurendada meie energiaalast sõltumatust ning saavutada ELi kliimamuutuse eesmärgid,
1.
rõhutab, et kui energiapoliitikas ja -tarbimises ei toimu kooskõlastatud muutust, kasvab ELi energianõudlus ka järgmistel aastakümnetel; tõdeb, et võitlus kliimamuutuse vastu on veel keerulisem, kui sellega kaasneb oluline kulude kasv tarbijatele ja ettevõtjatele ning energia hinna tõus;
2.
palub majandus- ja rahandusministrite nõukogul (ECOFIN) tegeleda energia hinda ümbritsevate spekulatsioonidega jõuliselt, kuid realistlikult, koostades ühise tegevusjuhendi spekuleerimise vältimiseks energiakaubanduses ning ajades kooskõlastatud poliitikat energiaspekulantide ja suurte energiaettevõtjate erakorraliste kasumite maksustamisel; sealt saadavast tulust võiks panna aluse riiklikele nafta valdkonna innovatsiooni- ja toetusfondidele;
3.
palub komisjonil kehtestada kõikidele ELi liikmesriikidele ühised eeskirjad selle kohta, kuidas aidata eesmärgistatud meetmetega teatavaid majandussektoreid, põhjustamata suuremaid moonutusi ELi siseturul;
4.
nõuab tungivalt, et liikmesriikide valitsused võitleksid tõsiselt energiavaesuse vastu ELis ning looksid konkreetsed hädaabinõud kõige enam kannatavate majandussektorite aitamiseks;
5.
rõhutab, et riiklikud meetmed peaksid kindlustama ELi energia siseturu ja kliimamuutuse valdkonna poliitika järjepidevust ega tohiks tekitada moonutusi ELi siseturul, ning palub seetõttu komisjonil, ECOFINil ning ELi riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel kehtestada selged miinimumnõuded ja eeskirjad jõulisteks ja hästi kooskõlastatud vastusteks praegusele järsule hinnatõusule;
6.
palub komisjonil ja ECOFINil lükata kindlalt tagasi populistlikud ja kahjulikud algatused, nt nõuded vähendada peamiste energiakaupade, nagu nafta ja gaasi käibemaksu, ning eelistada arukaid ja pikaajalisi struktuurseid meetmeid, nagu Briti peaministri ettepanek vähendada energiat säästvate kaupade ja teenuste käibemaksu;
7.
tuletab meelde, et taastuvenergia ja energiatõhusus on ühed parimad vahendid nii tarbijate kui ka tööstuse kaitsmiseks suureneva energia impordi ja kütusehindade tõusu kaksikmõjude eest; rõhutab, et mis tahes energiapoliitika areng ei tohi luua uusi sotsiaalseid tõkkeid ning et energia hind peab olema läbipaistev ja konkurentsivõimeline;
8.
märgib, et energia nõudlust võib oluliselt vähendada kulusäästlikul viisil; tuletab meelde, et ELi energia säästmise potentsiaal on 40%, kuid selle saavutamiseks tuleb seada ranged siduvad eesmärgid; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et seni pole EL kliimamuutuse vastase võitluse osana seadnud ühtegi energiasäästu ja -tõhusust käsitlevat siduvat eesmärki;
9.
nõuab seetõttu tungivalt, et EL ja liikmesriigid võtaksid konkreetseid meetmeid energianõudluse vähendamiseks ning teeksid suuri investeeringuid energiatõhusasse majandusse, et oluliselt vähendada meie sõltuvust fossiilkütuste energiast ning täita ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja sellega seotud Kyoto protokolli eesmärgid; palub komisjonil seetõttu käivitada ulatuslik programm, mis muudab ELi 2020. aastaks kõige energiatõhusamaks majanduspiirkonnaks;
10.
rõhutab lisaks, et taastuvad energiaallikad koos energia säästmise meetmetega vähendavad Euroopa sõltuvust energiaimpordist ning seeläbi ka selle impordiga seotud poliitilisi ja majanduslikke riske;
11.
palub komisjonil tagada, et energia säästmine, energiatõhusus ja taastuvad energiaallikad on esmatähtsad ELi tulevase energiapoliitika kujundamisel ja eriti tulevases strateegilises energiaülevaates, sest need on tõeliselt jätkusuutlikud lahendused ELi sõltuvuse vähendamises traditsioonilistest kütustest;
12.
rõhutab vajadust kiirendada innovatsiooni fossiilkütustest saadava energia valdkonnas, kehtestades fossiilkütust kasutavatele elektrijaamadele tehnoloogiast sõltumatud kasvuhoonegaaside heidete limiidid;
13.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
