24.10.2005
RESOLUTSIOONI ÜHISETTEPANEK
Vastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 4 esitanud
– Peter Liese, Mario Mauro, Miroslav Mikolášik, Jaime Mayor Oreja ja Klaus-Heiner Lehne fraktsiooni PPE-DE nimel,
– Maria Berger fraktsiooni PSE nimel,
– Diana Wallis fraktsiooni ALDE nimel,
– Hiltrud Breyer ja Margrete Auken fraktsiooni Verts/ALE nimel,
– Adamos Adamou ja Umberto Guidoni fraktsiooni GUE/NGL nimel,
– Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel,
– Brian Crowley ja Rolandas Pavilionis fraktsiooni UEN nimel,
asendades järgnevate fraktsioonide esitatud resolutsiooni ettepanekuid:
– ALDE (B6‑0551/2005),
– PSE (B6‑0552/2005),
– Verts/ALE (B6‑0553/2005),
– PPE-DE (B6‑0554/2005),
– UEN (B6‑0555/2005),
– GUE/NGL (B6‑0556/2005),
– IND/DEM (B6‑0557/2005).
Biotehnoloogialeiutiste patendid
Euroopa Parlamendi resolutsioon biotehnoloogialeiutiste patentide kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse biotehnoloogialeiutiste õiguskaitset käsitlevat direktiivi 98/44/EÜ;
–
võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 1998. aasta ühisseisukohale (EÜ) nr 19/98 lisatud selgitust nõukogu põhjenduste kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/44/EÜ biotehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta;
–
võttes arvesse inimõiguste ja inimväärikuse kaitse konventsiooni bioloogia ja arstiteaduse rakendamisel: inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon, mis allkirjastati Oviedos 1997. aastal;
–
võttes arvesse Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni (Euroopa Patendikonventsioon);
–
võttes arvesse Euroopa Parlamendi 30. märtsi 2000. aasta resolutsiooni Euroopa Patendiameti otsuse kohta seoses 8. detsembril 1999 välja antud patendiga nr EP695351;
–
võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile "Patendiõiguse areng ja tähendus biotehnoloogia ja tehnogeneetika valdkonnas", KOM(2005) 312 lõplik;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,
A.
arvestades, et biotehnoloogia on üks tähtsamaid tulevikutehnoloogiaid ning seda tuleb sobiva poliitilise raamistikuga toetada, võttes ühtlasi arvesse eetilisi, keskkonna- ja tervisekaitse aspekte;
B.
arvestades, et patendid on vajalikud innovatsiooni edendamiseks;
C.
arvestades, et biotehnoloogia mängib paljudes tegevusvaldkondades järjest olulisemat rolli ning et biotehnoloogialeiutiste kaitse on ühenduse tööstusliku arengu seisukohalt kindlasti põhjapaneva tähtsusega;
D.
arvestades, et biotehnoloogia valdkonnas on teatud eriomaseid probleeme, seega on üldist patendiõigust vaja asjassepuutuvate eeskirjadega konkreetsemaks muuta;
E.
arvestades, et eetiliselt põhjendatud kitsenduste määratlus on biotehnoloogias erilise tähtsusega;
F.
arvestades, et Euroopa Patendiamet andis 2. veebruaril 2005 välja patendi (EP1257168), mis sisaldab inimese sugurakkude valikumeetodit ja võimaldab sugurakkude endi patenteerimist;
G.
arvestades, et Euroopa Patendiamet oli nõus vastuseisuga patendile EP695351 (Edinburghi patent) ja väljendus selgesõnaliselt, et embrüonaalsetele tüvirakkudele ei saa anda välja patente;
H.
arvestades, et selle otsuse suhtes on jälle avaldatud vastuseisu, nii et õiguslik olukord on endiselt ebaselge;
I.
arvestades, et direktiiv 98/44/EÜ võimaldab inimese DNA patentimist ainult seoses mingi funktsiooniga, aga on ebaselge, kas DNA patent hõlmab kasutamist ainult selles funktsioonis või on ka muud funktsioonid patendiga hõlmatud;
J.
arvestades, et vastavalt artikli 16 punkti c kohasele esimesele aruandele vaadatakse uuesti läbi küsimus, kas tuleks lubada geeni nukleotiidsete järjestuste (DNA järjestused) patente vastavalt klassikalisele patendinõudluse mudelile, st et esimene leiutaja võib esitada leiutise suhtes nõude, mis hõlmab kõnealuse järjestuse kasutused tulevikus, või tuleks patenti piirata nii, et patenditaotluses võib kinnitada ainult eriotstarbelise kasutuse kirjelduse („sihtotstarbeline kaitse“);
K.
arvestades, et liiga helde patentide väljaandmine võib lämmatada innovatsiooni;
L.
arvestades, et üldsust tuleb täies ulatuses teavitada ja et liit peab mängima avaliku arutelu edendamisel juhtivat rolli;
M.
arvestades, et direktiivi artikkel 6 välistab inimeste kloonimise ja et nõukogu märkis oma selgitustes parlamendile selgelt, et antud patentimise keeld ei hõlma ainult kloonimist paljundamise eesmärgil ja et termin "inimene" hõlmab selles suhtes embrüo etappi,
1.
toetab biotehnoloogiat kui tulevikutehnoloogiat ja leiab, et asjakohane poliitiline raamistik on oluline selle tehnoloogia toetamiseks, võttes arvesse ühtlasi eetilisi, keskkonna- ja tervisekaitse aspekte;
2.
on arvamusel, et biotehnoloogialeiutiste patentimine ühiseeskirjade kohaselt kogu Euroopas on oluline eeltingimus selle tulevikutehnoloogia asjakohaseks toetamiseks Euroopas;
3.
on arvamusel, et direktiiv 98/44/EÜ annab selleks raamistiku enamikul juhtudel, aga jätab siiski lahtiseks olulised küsimused, näiteks inimese DNA patentimise;
4.
märgib, et biotehnoloogia eetikanõustajate mitteametliku nõunikerühma loomine, nagu teatati artikli 16 punkti c kohases esimeses aruandes, millel on volitused analüüsida biotehnoloogialeiutistega seotud olulisi küsimusi ja nõustada komisjoni tulevaste aruannete ettevalmistamisel;
5.
juhib tähelepanu, et sugurakud kui inimkeha osa ei ole patentsed ja et seetõttu on võimalik, et EP1257168 rikub antud direktiivi;
6.
juhib tähelepanu, et ta tunneb sügavat muret mistahes kava suhtes võtta kasutusele soovaliku meetodid;
7.
märgib, et iga inimene võib esitada patendile vastuväite Euroopa Patendikonventsiooni artikli 99 lõike 1 kohaselt;
8.
kutsub Euroopa Patendiametit, komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi tegema koostööd Euroopa Parlamendiga, et kindlustada igat liiki inimkloonimise patentimise välistamine direktiivi 98/44/EÜ alusel;
9.
võtab teadmiseks patentide kohaldamisala ja tüvirakkude patentsust käsitleva teise aruande järeldused;
10.
kutsub komisjoni kaaluma järgmises aruandes põhjalikult direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti a nõuetekohast rakendamist;
11.
kutsub komisjoni üles jätkama arengute jälgimist, võttes arvesse nii eetilisi aspekte kui võimalikku mõju tervishoiu kättesaadavusele ja taskukohasusele ning konkurentsivõimele;
12.
palub, et Euroopa Patendiamet looks täiendava organi, kes antud küsimuse tundlikkuse tõttu kontrolliks enne väljaandmist patente, mis on eetilisest seisukohast tundlikud;
13.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja Euroopa Patendiametile.
