LÕPLIK
A6-0308/2005
18.10.2005
RAPORT
Globaliseerumise sotsiaalne mõõde
(2005/2061(INI))
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon
Raportöör:
Mihael Brejc
PE 360.031v02-00
SISUKORD
Lk
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................9
väliskomisjoNI ARVAMUS.............................................................................................11
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS........................................................................................14
MENETLUS..............................................................................................................................17
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
Globaliseerumise sotsiaalne mõõde
(2005/2061 (INI))
Euroopa Parlament,
– võttes arvesse komisjoni teatist "Globaliseerumise sotsiaalne mõõde – ELi poliitika panus hüvede kõigile kättesaadavaks tegemisel" ( KOM(2004)0383 );
- võttes arvesse globaliseerumise sotsiaalse mõõtme maailmakomisjoni 24. veebruaril 2004 avaldatud raportit;
- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi ( A6‑0308/2005 ),
A. arvestades, et vaatamata globaliseerumise paljudele positiivsetele külgedele ja globaalse turumajanduse tänu teaduslike teadmiste arengule üles näidatud suurele tootmisvõimsusele, tekitab globaliseerumisprotsess suurt majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalustamatust nii riikides endis kui ka riikide vahel, mis on kogu maailmas ühiskonna suuri osi mõjutavat töötust ja vaesust arvestades väga tõsine sotsiaalne probleem;
B. arvestades, et globaliseerumine suurendab lõhet rikaste ja vaeste vahel, ning arvestades, et selle negatiivsete mõjude neutraliseerimiseks on vaja teha suuri investeeringuid inimestesse kõigil ühiskonna tasanditel ja kõigis vanuserühmades;
C. arvestades, et majandus muutub järjest globaalsemaks ja poliitilisemaks ning regulatiivinstitutsioonid jäävad suuremalt jaolt riigi või regionaalsele tasandile, ning arvestades, et ükski olemasolevatest institutsioonidest ei näe ette demokraatlikku seiret globaalsete turgude üle ega hüvita peamist ebavõrdsust riikide vahel;
1. tervitab komisjoni teatist, mis võimaldab käivitada esialgse arutelu globaliseerumise sotsiaalse mõõtme maailmakomisjoni (WCSDG) raporti teemal, töötamaks välja asjakohane ELi poliitika, kuid samal ajal eeldab, et komisjon esitab konkreetsemad ettepanekud ELi sise- ja välispoliitika kohta antud valdkonnas;
2. nõustub WCSDG seisukohaga, et globaliseerumisprotsessi peaks iseloomustama tuntav sotsiaalne mõõde, mis põhineb ülemaailmselt jagatud väärtustel, inimõiguste ja inimväärikuse austamisel, mis on õiglane, kõikehõlmav ja demokraatlikest põhimõtetest juhinduv, annab võimalusi ja käegakatsutavaid hüvesid kõikidele riikidele ja inimestele ning on seotud aastatuhande arengueesmärkidega;
3. on veendunud, et EL võib oma sise- ja välispoliitika, sotsiaalse mudeli ja selle arendamise kaudu rahvusvahelisel tasandil ning vastastikusel austusel, konstruktiivsel dialoogil ja meie ühise saatuse tunnistamisel põhineva globaalse koostöö kaudu anda sellesse protsessi märgatava panuse;
4. juhib tähelepanu sellele, et maailma komisjoni raportis viidatakse globaliseerumise kasude ja koormiste ebavõrdsele jaotusele maailma riikide hulgas: jaotus on alates 1990. aastast paranenud ainult Aasias;
5. leiab, et globaliseerumine ei peaks tähendama ainult seda, et EL saab rohkem Euroopast väljapoole müüa, vaid seda, et eelkõige kolmanda maailma riikidele tuleb anda võimalus müüa rohkem ELile, parandamaks nende majanduskasvu, tööhõivet ning sotsiaalset kaasatuse taset; tunnistab, et ühist põllumajanduspoliitikat on vaja radikaalselt reformida, kui tahetakse globaliseerumise seda aspekti esile tuua ning et kampaania “Jätkem vaesus möödanikku” kujuneks edukaks;
6. kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et ELi kaubandus-, põllumajandus- ja välispoliitika sobivad kokku asutamislepingu artiklis 178 sätestatud arengupoliitikaga ja aastatuhande arengueesmärkidega;
7. kutsub Euroopa Liitu üles võtma konkreetseid meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks, muutes oma poliitikat palju järjepidevamaks, eriti põllumajanduse ja kaubanduse alal koos võlgade kustutamise ja abiga;
8. rõhutab, et vaesus ja keskkonnakahjustused on omavahel tihedalt seotud: keskkonnaprobleemid, nagu bioloogilise mitmekesisuse vähenemine või kliimamuutused, mõjutavad sageli ühiskonna kõige vaesemaid kihte ja suurendavad nende vaesust ning vaesus toob kaasa keskkonnakahjustuste suurenemise, kui puudub alternatiiv loodusvarade röövkasutusele; seepärast tuleb globaliseerumise sotsiaalset mõõdet käsitleda seoses keskkonnamõõtmega;
9. väljendab rahulolu Lissaboni vahearuande üle ja rõhutab, et muudetud Lissaboni strateegia võib osutuda kasulikuks vahendiks globaliseerumise mitmetele väljakutsetele vastamisel; väljendab veelkord toetust Lissaboni strateegiale, mis rõhutab majandusliku, sotsiaalse ja keskkonna mõõtme vastastikust sõltuvust; peab enamate ja paremate töökohtade loomist oluliseks eeltingimuseks, kui maailm tahab areneda sotsiaalse õigluse suunas; juhib tähelepanu sellele, et maailma teised osad võivad liikmesriikide hea tava teatud aspekte käsitleda mudelina; märgib, et see saab võimalikuks üksnes juhul, kui liikmesriikidel õnnestub läbi viia vajalikud struktuurireformid , edendades ja kohandades vastastikku majandusarengut, tööhõivet ja sotsiaalpoliitikat; rõhutab vajadust tõhusa juhtimise järele, et saavutada nimetatud reformide läbiviimine, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja nende valitsused võtaksid endale vastutuse muudetud Lissaboni strateegia eduka elluviimise eest; rõhutab lisaks liikmesriikidevahelise koostöö tähtsust, et kiirendada investeerimist inimressurssidesse, teadusuuringutesse ja innovatsiooni; on seisukohal, et Lissaboni strateegia eesmärgid on miinimumeesmärgid, mille täitmisele liikmesriigid peaksid pühenduma;
10. tervitab komisjoni tõdemust, et konkurentsivõime säilitamiseks ELis on kõikide jaoks sotsiaalse heaolu tagamiseks vaja suuri investeeringuid inimressurssidesse kõigis vanuserühmades; eeldab seetõttu konkreetseid meetmeid ja ettepanekuid selliste investeeringute tagamiseks ning kutsub ELi üles keskenduma kvalifikatsiooni arendamise parandamisele kõikidel tasemetel, eriti lihttööliste hulgas, võimaldamaks töötajatel ära kasutada globaliseerumisel tekkivaid võimalusi ja toetamaks ettevõtteid, kes vastutavad oma töötajate tööalase koolitamise eest;
11. rõhutab, et tõhusaid tööturu korralduse eeskirju ja sotsiaalkindlustussüsteeme ei saa valitsused üksinda saavutada, vaid et on vaja kaasata tööturu osalised, kellel on nii riigi kui Euroopa tasandil õigus otsuste tegemise protsessis osaleda; on seisukohal, et lisaks tuleb toetada tööandjate organisatsioonide ja ametiühingute võimalusi ja suutlikkust astuda konstruktiivsesse sotsiaaldialoogi, kuna see on oluline restruktureerimise võimalike negatiivsete sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks ja kõrvaldamiseks ning samuti eeltingimuseks, kui EL soovib ette näha globaliseerumise negatiivseid tagajärgi ja positiivseid võimalusi;
12. rõhutab seda, kui tähtis on austada ja täita inimõiguste ülddeklaratsiooni, rõhutab kõikide inimõiguste, sealhulgas majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste õiguste, vastastikust sõltuvust ja jagamatust ning seda, kui olulised on ILO peamised tööhõivestandardid (ILO Core Labour Standards – CLS), mis käsitlevad töökohal diskrimineerimise ja sunniviisilise või pealesunnitud töö likvideerimist, ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimiste õigust ja laste töö keelustamist; juhib tähelepanu sellele, et praegusel ajal ei rakendata ülddeklaratsioonis ja ILO peamistes tööhõivestandardites sätestatud põhimõtteid piisavalt;
13. võtab teadmiseks WCSDG seisukoha peamiste tööhõivestandardite osas, mille kohaselt otsused ja poliitilised tavad ei ole sageli praktikas rakendatavad; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles tegema kõike, mis on nende võimuses, et edendada peamisi tööhõivestandardeid nii oma sise- kui ka välispoliitikas, ning tagama, et ükski nende poliitikavaldkondade aspekt ei takistaks standardite täitmist; märgib ELi võimalusi peamiste tööhõivestandardite edendamiseks kahepoolsete ja regionaalsete kokkulepete, arengu- ja väliskoostöö, arengumaade turulepääsu võimaldava kaubanduspoliitika kaudu ning sotsiaalarengu eesmärgiga eraalgatuste toetamise ja globaaltasandil hea juhtimise edendamise kaudu;
14. nõuab, et erinevates ELi välisprogrammides omistataks suuremat tähtsust sotsiaalsetele õigustele ja sotsiaaldialoogile, inimõigustele ja õiguse ülimuslikkusele ning lapse õiguste kaitsele, eelkõige õigusele saada haridust, mis võimaldaksid prioriteediks seada demokratiseerimise ja õigusriigi loomise arengumaades; ilma selleta ei ole säästev areng võimalik (vt Johannesburgi tippkohtumine 2002. aastal);
15. nõuab, et komisjon tagaks kahepoolsete kokkulepete kaudu vähemalt ILO standardite austamise, et tagada inimlikud töötingimused ning vältida naiste ja laste ärakasutamist asjaomastes riikides;
16. tervitab komisjoni ettepanekut, mille kohaselt võiksid kahepoolsed suhted hõlmata positiivsete stiimulite rakendamist toodetele, mis vastavad teatud sotsiaalsetele standarditele; tervitab komisjoni ettepanekut luua uusi ühismehhanisme ( joint bilateral observatories ) globaliseerumise sotsiaalse mõõtme kavandamiseks ja jälgimiseks kahepoolsete kokkulepete sõlmimisel; palub komisjonil esitada ettepanek sotsiaalse märgistamise kohta; on samuti veendunud, et EL peaks kasutama oma kahepoolseid suhteid, toetamaks globaliseerumise sotsiaalse mõõtme maailmakomisjoni soovitusi, et piiritaguseid ja EList väljapoole viidud töökohti ei võtaks üle odavat tööjõudu palkavad ettevõtted kolmandas maailmas, vaid et selle asemel loodaks kvaliteetseid töökohti, mis aitavad parandada töötajate ja nende perekondade elukvaliteeti neis riikides;
17. kutsub komisjoni üles sellega seoses läbi vaatama kõiki olemasolevaid kahepoolseid kokkuleppeid, eelkõige majanduspartnerluse kokkuleppeid ja kalanduspartnerluse kokkuleppeid, tagamaks, et need on igati kooskõlas aastatuhande arengueesmärkide ja säästva arengu põhimõttega;
18. tervitab komisjoni ettepanekut, mille kohaselt püüavad komisjon, nõukogu ja liikmesriigid saavutada ILOle WTOs vaatleja staatust eesmärgiga parandada institutsioonidevahelise dialoogi kvaliteeti; märgib, et parlament kutsus juba 4. juuli 2002. aasta
ELT C 271 E, 12.11.2003, lk 598. resolutsioonis institutsioone ja liikmesriike üles püüdlema vaatlejastaatuse saavutamise poole, ning kutsub neid nüüd üles nimetatud vallas edu saavutama; lisaks sellele kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles töötama selle nimel, et muuta ILO standardid WTO liikmetele siduvaks;
19. on veendunud, et rahuldava töö saamine vastavalt ILO rahuldava töö tagamise tegevuskavale tuleb seada prioriteediks riiklikul, ELi ja globaalsel tasandil; rõhutab, et korralike töökohtade, sealhulgas töötajate õiguste, sotsiaalse kaitse ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamine on hädavajalik selleks, et vaesuse vastu tõhusalt võidelda; märgib siiski, et see eesmärk ei kajastu ELi välispoliitikas ega ka ELi rahvusvahelises kaubandus-, finants- ja rahapoliitikas;
20. usub, et ülemaailmse osalejana peaks EL olema tegevuskava “Korralike töökohtade ja korraliku pensioni tagamine kõigile” peamine edendaja; rõhutab, et tuleks heaks kiita töötajate õiguste ja sotsiaalse kaitse teatud miinimumstandardid ning tunnustada neid kui sotsiaalmajanduslikku alust, mis tooks kaasa pikaajalise heaolu igale maailma riigile, ning et töökohad, tööhõive ja “korralik töö” peaksid ideaalis saama võimalikult kiiresti kinnitatava üheksanda aastatuhande arengueesmärgi keskseks osaks;
21. nõustub WCSDGga, et aastatuhande arengueesmärgid on esimeseks sammuks globaalsele majandusele sotsiaalmajandusliku aluse loomisel, nõustub komisjoniga, et ELi poliitika ühtsust tuleb antud valdkonnas tugevdada; loodab, et komisjon esitab konkreetsed ettepanekud selle saavutamiseks; rõhutab, et ELi sotsiaalse acquis’ vähendamisest ei ole globaalse konkurentsi säilitamiseks kasu, ning et selle asemel tuleks ELis kõrgema tulutaseme säilitamiseks parandada tootlikkust ja haridust;
22. juhib tähelepanu asjaolule, et piirkondlikul tasemel on hea täiustada sotsiaalseid mudeleid ja vastata globaliseerumise väljakutsetele; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide vaheline solidaarsus ning Euroopa naabruspoliitika raames paranenud suhted ELi ja naaberriikide vahel võiksid olla eeskujuks teiste maailmajagude riikidele; usub, et ELi partnerlus peaks sisaldama sotsiaalsammast, mis hõlmab muuhulgas tööhõivestandardeid;
23. eeldab, et komisjon kasutab ELi vahendeid negatiivsete tulemuste heastamiseks ning uute väljavaadete avamiseks tundlikumatele piirkondadele ja tööstussektoritele ning nõrgematele töötajarühmadele; ootab, et komisjon võtab sobivaid meetmeid nende ettevõtete peatamiseks, kes paigutavad töötajaid ümber vaid struktuuri- või muude vahendite saamiseks, ning nõuab süstemaatilise ülevaatuse teostamist selliste vahendite jaotamise pikaajaliste eesmärkide täitmise üle;
24. rõhutab ausa kaubanduse tähtsust vaesuse kõrvaldamisel maapiirkondades ja innustab komisjoni andma konkreetset järelkaja lubadustele anda ausat kaubandust järgivatele tootjatele ja nende toodete edasimüüjatele ELi riikides rohkem tehnilist ja eelarvetoetust;
25. rõhutab, et arengumaad ja vähimarenenud maad vajavad jätkuvat asümmeetrilist kohtlemist WTOs, et arvestada nende suhteliselt nõrga positsiooniga rahvusvahelises kaubandussüsteemis;
26. rõhutab, et globaliseerumise sotsiaalne mõõde räägib WTO režiimi reformi kasuks; rõhutab lisaks, et WTO lepinguid tuleb hinnata nende majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju seisukohast ning et vajalikkuse testid tehniliste kaubandustõkete ja muudes lepingutes tuleb asendada jätkusuutlikkuse testidega;
27. rõhutab, et WTO üle tuleb sisse seada sisuline demokraatlik kontroll, mis tähendab tõelist seadusandlikku kontrolli valitud esindajate või parlamentide poolt;
28. rõhutab poliitika ühtsuse tähtsust ning nõustub komisjoniga, et EL peaks järjekindlamalt üles astuma Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis, ILOs, Bretton Woodsis ja teistes rahvusvahelistes organisatsioonides; samuti kutsub komisjoni üles tegema jõupingutusi tagamaks, et teised ILO liikmesriigid saavutaksid vajaliku poliitilise ühtsuse teistes rahvusvahelistes organisatsioonides, eelkõige WTOs; on seisukohal, et nende organisatsioonide prioriteediks tuleks seada üldtunnustatud minimaalsed tööhõivestandardid; on veendunud, et ELi tõhusust sotsiaalse mõõtmega, eelkõige peamiste tööhõivestandarditega täielikult integreeruva arengumudeli edendamisel on võimalik suurendada ühtse osalemisega mitmepoolse juhtimisega institutsioonides;
29. rõhutab, et kolmanda maailma sotsiaalse arengu toetamiseks on tugevdatud ÜRO asendamatu; julgustab seetõttu liikmesriike toetama käimasolevat tööd ÜRO reformimiseks; rõhutab, et poliitikavaldkondade ühtsuse tagamiseks, mis on vajalik aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja üldisemalt selleks, et globaliseerumine aitaks kaasa sotsiaalsele arengule, on vaja uut ja tugevdatud ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu (ECOSOC), ideaalis muudetud inimarengu nõukoguks, millel oleks volitus koordineerida IMFi, Maailmapanga, WTO ja ILO, samuti ÜRO arenguprogrammi (UNDP) ja ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) tööd;
30. nõustub WCSDGga, et parlamendi järelevalvet mitmepoolse süsteemi üle tuleks jätkuvalt laiendada, tervitab vastavale parlamendifraktsioonile tehtud ettepanekut taotleda ühtsust globaalse majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika vahel eesmärgiga välja töötada integreeritud järelevalve peamiste rahvusvaheliste organisatsioonide üle, peab Euroopa Parlamendi osalemist parlamendifraktsiooni töös võimaluseks anda oma panus selleks, et kõik sotsiaalsed rühmad saaksid globaliseerumisest maksimaalset kasu;
31. nõustub komisjoniga, et erasektor ja eraalgatused ning ühishuvirühmade ja globaalsete meetmete loomine ja mobiliseerimine erinevate sotsiaalasutuste (nt valitsusväliste organisatsioonide) poolt võivad anda olulise panuse hea sotsiaalse juhtimise edendamisse; tunneb heameelt, et komisjon toetab rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suuniseid, milles määratletakse vastutustundliku ärikäitumise põhimõtted; toetab komisjoni ettepanekut laiendada suuniste rakendamise ulatust, sidudes need kahepoolsete kokkulepetega; nõustub komisjoniga, et suuniste rakendamine peab olema täpne ja järjepidev; kutsub komisjoni üles jätkama teadlikkuse tõstmist hea tava, olemasolevate vahendite ja dokumentide, näiteks OECD suuniste osas;
32. on seisukohal, et väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid ei tohi eemaldada aktiivsest osalemisest globaliseerunud majanduses ning vastavalt sellele nõuab tungivalt, et komisjon looks ergutusmehhanismid selliste ettevõtete koostöövõrkude loomiseks; kutsub lisaks sellele kohandama Euroopa äriühingu ja kooperatiivide põhikirju nii, et seda tüüpi ettevõtted saaksid täielikult osaleda globaliseerunud majanduses;
33. märgib, et WCSDG soovitab ILO-l kokku kutsuda mitmepoolne huvirühmade foorum ettevõtte sotsiaalse vastutuse teemal; märgib, et WCSDG tunnistab, et ettevõtte sotsiaalse vastutuse tegeliku mõju osas on tunda skeptitsismi; soovitab komisjonil läbi viia uusi teadlikkuse tõstmise kampaaniaid eesmärgiga suurendada ettevõtte sotsiaalse vastutuse majanduslikku kasu;
34. märgib, et komisjoni jõupingutustel tõsta rahvusvaheliste ettevõtete hulgas teadlikkust nende sotsiaalsest vastutusest on olnud veel vähe tulemust; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama ettepanekuid, kuidas tugevdada ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustuslikkust ja takistada ettevõtetel, mis ei tee ise selles suunas mingeid jõupingutusi, teiste jõupingutustest kasu saamist;
35. rõhutab vajadust töötada välja migratsioonipoliitika, mis põhineb ÜRO rahvusvahelisel konventsioonil kõigi võõrtööliste ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta ning mis võtaks ühelt poolt arvesse tööturu vajadusi ja teiselt poolt kaitseks piisavalt võõrtööliste ja nende perekondade õigusi;
36. märgib, et migratsioon on globaliseerumisdebatis oluline, kuid ka tundlik teema, millele leitakse lahendus alles siis, kui liikmesriigid on kokku leppinud ühises tunnustamis- ja integratsioonikorras;
37. rõhutab vajadust tagada inimeste parem teavitamine globaliseerumise eelistest ja väljakutsetest ning rõhutab haridusasutuste ja meedia tähtsust selles valdkonnas; arvab, et globaliseerumisest tulenev demokraatia defitsiit suurendab hirmu globaliseerumise ees, aga et sotsiaalne dialoog võib kodanike demokraatliku osalemise võimalusi parandada;
38. nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon annaksid vajalikud vahendid ja investeeringud eespool mainitud protsesside edendamiseks;
39. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmes-, läbirääkija- ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.
EXPLANATORY STATEMENT
Background
Commission Communication COM(2004)0383 , briefly describes the current range of actions undertaken in the framework of the Union regarding the social dimension of globalisation and makes proposals for certain changes.
It is intended to be a first contribution to the debate, started by the publication of the report of the World Commission on the Social Dimension of Globalisation (WCSDG) .
The WCSDG, was established by the International Labour Organisation, and published its authoritative report on the social impact of globalisation on 24 February 2004.
The report of the WCSDG sends a critical but positive message for changing the current path of globalisation.
The premise of the report is that the global market economy has demonstrated great productive capacity and that, wisely managed, it can deliver unprecedented material progress, generate more productive and better jobs for all and contribute significantly to reducing world poverty.
It argues, however, that the current process of globalisation is generating unbalanced outcomes between and within countries and that seen through the eyes of the vast majority of men and women, globalisation has not met their simple and legitimate aspirations for decent jobs and a better future for their children.
It notes that even in economically successful countries some workers and communities have been adversely affected by globalisation.
The Commission Communication discusses the contribution that the EU can make through both its external and internal policies in shaping the process of globalisation and making it fairer for all.
It deals with the EU's economic and social model, its bilateral and regional relations (including "Neighbourhood policy", human rights and migration), development and external cooperation, trade policy, promoting initiatives for social development and governance at global level.
The Social Dimension of Globalisation is a vast topic and this report focuses on the elements which appear to the Rapporteur to be most relevant to the Employment and Social Affairs Committee.
Action to be taken at EU Level
(i) Internal Policies
The EU model has always emphasised a strong social dimension to economic integration and this is reflected in the Lisbon Agenda agreed between Heads of Government and State in 2000.
While it is accepted that the European social model cannot be copied in every detail in other parts of the world, certain aspects of good practice may be able to be transposed to other parts of the world.
Before this can happen, however, it is necessary for Member States to make the revised Lisbon Agenda a success and to take responsibility for implementing the necessary reforms to turn it into reality.
(ii) External policies
The WCDSG reports that while there is general acceptance by the international community of the value of Core Labour Standards (CLS), the practice on the ground often belies the commitments which have been undertaken at the highest political level.
Discrimination is still widespread and blatant violations of labour and trade union rights take place.
The Rapporteur calls on the Commission, Council and Member States to promote Core Labour Standards in their internal and external policies and ensure that none of their policies impede the implementation of these rights.
The European Parliament has already called on the Commission, Council and Member States to work towards attaining observer status for the ILO and the World Trade Organisation (WTO)
OJ C 271E, 12.11.2003, p.
598. .
The Rapporteur welcomes the Commission's proposal in this regard but calls on the institutions to now make progress in this area.
While reducing unemployment is a major goal in many countries this in itself is not enough.
There are many people who are fully employed in unacceptable jobs.
Employment must be freely chosen and provide an income sufficient to satisfy basic economic needs.
Rights and representation must be respected, basic security attained through one form or another of social protection and adequate conditions of work must be assured.
These important elements in the UN's "Decent Work" agenda should be made a priority issue at all levels.
The Rapporteur highlights the importance of policy coherence in the international institutions.
Enterprises shape the world of work and influence the social and economic environment in which people live.
The Rapporteur therefore supports the promotion of Corporate Social Responsibility (CSR) and calls on the Commission to raise awareness of existing tools and practices such as the OECD Guidelines.
It is also necessary for the Commission to continue to raise awareness of the economic arguments for CSR among the business community.
People are generally not fully aware of the implications of globalisation, the Rapporteur therefore highlights the important role of educational institutions and the media in the process of keeping the public well informed about these processes.
The Rapporteur welcomes the proposal for a Parliamentary Group to oversee the multilateral system in terms of coherence and consistency between global economic, social and environmental policies.
This could be a real opportunity for the European Parliament to play an active role in shaping the future development of globalisation and harnessing its potential for good.
4.10.2005
väliskomisjoNI ARVAMUS
Saaja: tööhõive- ja sotsiaalkomisjon
Globaliseerumise sotsiaalne mõõde
( 2005/2061(INI) )
Arvamuse koostaja:
Poul Nyrup Rasmussen
ETTEPANEKUD
Väliskomisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. tervitab soojalt globaliseerumise sotsiaalse mõõtme maailmakomisjoni (World Commission on the Social Dimension of Globalisation – WCSDG) aruannet ja toetab selle järeldusi; tunnistab konkurentsivõime olulisust töökohtade tagamisel ja rõhutab, et korralike töökohtade, sealhulgas töötajate õiguste, sotsiaalse kaitse ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamine on hädavajalik selleks, et vaesuse vastu tõhusalt võidelda; märgib siiski, et see eesmärk ei kajastu Euroopa Liidu välispoliitikas ja ELi rahvusvahelises kaubandus-, finants- ja rahapoliitikas; usub seetõttu, et “korralike töökohtade ja korraliku pensioni tagamine kõigile” peaks olema ELi sise- ja välispoliitika ühine eesmärk;
2. usub, et ülemaailmse osalejana peaks EL olema tegevuskava “Korralike töökohtade ja korraliku pensioni tagamine kõigile” peamine edendaja; rõhutab, et tuleks heaks kiita töötajate õiguste ja sotsiaalse kaitse miinimumtase ja tunnustada seda kui sotsiaalmajanduslikku alust, mis toob kaasa pikaajalise heaolu igale maailma riigile, ning et töökohad, tööhõive ja “korralik töö” peaksid ideaalis saama võimalikult kiiresti üheksandaks aastatuhande arengueesmärgiks;
3. rõhutab Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhiliste töönormide hädavajalikkust ning nõuab kindlalt, et EL peaks kasutama oma laialdasi kahepoolseid suhteid nende normide rakendamise soodustamiseks; usub, et ILO põhiliste töönormide järgimine ja rakendamine peaks olema WTO liikmesuse eeltingimuseks ning et ILO peaks saama WTOs vaatlejastaatuse; on samuti veendunud, et EL peaks kasutama oma kahepoolseid suhteid toetamaks globaliseerumise sotsiaalse mõõtme maailmakomisjoni soovitusi, et piiritaguseid ja EList väljapoole viidud töökohti ei võtaks üle odavat tööjõudu palkavad ettevõtted kolmandas maailmas, vaid et loodaks kvaliteetseid töökohti, mis aitavad parandada töötajate ja nende perekondade elukvaliteeti neis riikides; rõhutab lisaks, et inimeste, ühiskondade ja riikide jaoks on globaliseerumisest kasu saamiseks põhjapaneva tähtsusega hea poliitiline valitsemistava, usaldusväärsed ja tõhusalt toimivad riigid, tugevad kodanikuühiskonnad, demokraatlikud põhivabadused ja tulemuslik sotsiaalne dialoog ning et EL peaks selle oma kahepoolsetes suhetes prioriteediks seadma;
4. rõhutab, et poliitikavaldkondade ühtsus nii ELi ja selle liikmesriikide kui ka majanduse juhtimise ja arenguga seotud ülemaailmsete institutsioonide (nt IMF, Maailmapank, WTO, ILO ja ÜRO arenguprogramm) vahel on ülima tähtsusega edusammude tagamiseks arengumaades ja selleks, et globaliseerumine annaks uue võimaluse inimestele kogu maailmas; rõhutab, et need organisatsioonid peavad tõhususe saavutamiseks töötama sama eesmärgi nimel; tervitab seetõttu globaliseerumise sotsiaalse mõõtme maailmakomisjoni konkreetseid ettepanekuid poliitikavaldkondade suurema ühtsuse saavutamiseks; tervitab ka komisjoni püüdlust tagada ühtsus rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides ja rääkida neis ühel häälel; rõhutab, et EL saab palju tugevamaks ülemaailmseks osalejaks siis, kui ta tegutseb mitmepoolsetes institutsioonides üksmeelselt;
5. rõhutab, et kolmanda maailma sotsiaalse arengu toetamiseks on tugevdatud ÜRO asendamatu; julgustab seetõttu liikmesriike toetama käimasolevat tööd ÜRO reformimiseks; rõhutab, et poliitikavaldkondade ühtsuse tagamiseks, mis on vajalik aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ja üldisemalt selleks, et globaliseerumine aitaks kaasa sotsiaalsele arengule, on vaja uut ja tugevdatud ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu (ECOSOC), ideaalis inimarengu nõukoguna, millel oleks volitus koordineerida IMFi, Maailmapanga, WTO ja ILO, samuti ÜRO arenguprogrammi (UNDP) ja ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) tööd.
MENETLUS
Pealkiri
Globaliseerumise sotsiaalne mõõde
Menetluse number
2004/2061(INI)
Vastutav komisjon
EMPL
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
AFET 12.5.2005
Tõhustatud koostöö
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Poul Nyrup Rasmussen 19.4.2005
Arutamine komisjonis
14.9.2005
4.10.2005
Ettepanekute vastuvõtmise kuupäev
4.10.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
39
1
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Panagiotis Beglitis, Bastiaan Belder, Monika Beňová, Elmar Brok, Philip Claeys, Simon Coveney, Anna Elzbieta Fotyga, Jas Gawronski, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Toomas Hendrik Ilves, Ioannis Kasoulides, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Francisco José Millán Mon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Justas Vincas Paleckis, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Bernd Posselt, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Gitte Seeberg, Marek Maciej Siwiec, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen, Inese Vaidere, Ari Vatanen, Jan Marinus Wiersma, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García, Josef Zieleniec
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Árpád Duka-Zólyomi, Jaromír Kohlíček, Rihards Pīks, Aloyzas Sakalas, Inger Segelström, Csaba Sándor Tabajdi
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
2.9.2005
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: tööhõive-ja sotsiaalkomisjon
Üleilmastumise sotsiaalne dimensioon
( 2005/2061(INI) )
Arvamuse koostaja:
Marie-Hélène Aubert
ETTEPANEKUD
Arengukomisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
1. on seisukohal, et väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid ei tohi eemaldada aktiivsest osalemisest üleilmastunud majanduses ning vastavalt sellele nõuab tungivalt, et komisjon looks ergutusmehhanismid selliste ettevõtete koostöövõrkude loomiseks; kutsub lisaks sellele kohandama Euroopa äriühingu ja kooperatiivide põhikirja nii, et seda tüüpi ettevõtted saaksid täielikult osaleda üleilmastunud majanduses;
2. nõuab, et erinevates ELi-välistes programmides arvestataks rohkem sotsiaaldialoogi, inimõiguste austamise ja õiguse ülimuslikkusega, lapse õiguste kaitsega, eelkõige õigusega saada haridust ning et demokratiseerimine ja õigusriigi loomine oleksid arengumaades prioriteetsed, ilma selleta ei ole säästev areng võimalik (vt Johannesburgi tippkohtumine 2002. aastal);
3. kutsub Euroopa Liitu üles võtma konkreetseid meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks, muutes oma poliitikat palju järjepidevamaks, eriti põllumajanduse ja kaubanduse alal koos võlgade kustutamise ja abiga;
4. on mures ajude äravoolu üle arengumaadest, eelkõige tervishoiutöötajate valdkonnas; kutsub liikmesriike üles võtma vastu eetilist värbamispoliitikat, et komisjon koostaks praeguste toimimisviiside ülevaate, et oleks võimalik kehtestada heade tavade mehhanismid;
5. nendib, et põllumajandus on jätkuvalt enamiku lõunapool asuvate riikide majanduse nurgakiviks, et põllumajanduslik äri tõrjub välja väikesed ja peretalumajapidamised, et suured toidukorporatsioonid laiendavad kontrolli kogu turu üle, et enamik nende maade rahvastikust elab ikka maapiirkondades, et need riigid peaksid seetõttu vajaduse korral olema võimelised tagama erandi põllumajandussaaduste kaubanduse liberaliseerimisest arengumaadele kohaldatava eri- ja diferentseeritud režiimi kaudu ning et nad peaksid saama maksimaalset kasu Euroopa eksporditoetuste kõrvaldamisest;
6. rõhutab ausa kaubanduse tähtsust vaesuse kõrvaldamisel maapiirkondades ja innustab komisjoni andma konkreetset järelkaja lubadustele anda ausat kaubandust järgivatele tootjatele ja nende edasimüüjatele Euroopa Liidu riikides rohkem tehnilist ja eelarvetoetust;
7. leiab, et tuleb selgelt kindlaks määrata hargmaiste ettevõtete sotsiaalsed ja keskkondlikud vastutused, eriti nende ettevõtete puhul, mis kasutavad loodusvarasid ja kauplevad nendega või kasutavad nafta- ja söevarusid, samuti tuleb tugevdada sellel alal ELi tegevust; on arvamusel, et, et ettevõtete sotsiaalset vastutustunnet käsitleva mitmepoolse foorumi töö konkreetsete järelmeetmete tähtaeg on ammu möödas ning kutsub komisjoni avaldama sellealast teatist varasügisel;
8. rõhutab, et praegune majandusmudel on väga tihedalt seotud naftavarudega ning et sellisel sõltuvusel võib olla negatiivseid mõjusid mitte ainult hindade kujunemisele seoses energiavarude puudusega, vaid eelkõige ka konfliktidele ja ebastabiilsusele tootvates lõunariikides, kus sotsiaalsed mõjud on väga tõsised.
MENETLUS
Pealkiri
Üleilmastumise sotsiaalne dimensioon
Menetluse number
2005/2061(INI)
Vastutav komisjon
EMPL
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
DEVE 12.5.2005
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Marie-Hélène Aubert 24.5.2005
Arutamine komisjonis
13.7.2005
30.8.2005
Ettepanekute vastuvõtmise kuupäev
30.8.2005
Hääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
32
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Margrete Auken, Margrietus van den Berg, Danutė Budreikaitė, Marie-Arlette Carlotti, Thierry Cornillet, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Fernando Fernández Martín, Michael Gahler, Filip Andrzej Kaczmarek, Glenys Kinnock, Ģirts Valdis Kristovskis, Maria Martens, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, José Javier Pomés Ruiz, Toomas Savi, Pierre Schapira, Jürgen Schröder, Feleknas Uca, Paul Verges, Anna Záborská, Mauro Zani
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Marie-Hélène Aubert, John Bowis, Manolis Mavrommatis, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (art 178 lg 2)
Carl Schlyter, Åsa Westlund, Jürgen Zimmerling
MENETLUS
Pealkiri
Globaliseerumise sotsiaalne mõõde
Menetluse number
2005/2061(INI)
Alus vastavalt kodukorrale
Artikkel 45
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
EMPL 12.5.2005
Nõuandev komisjon / nõuandvad komisjonid
täiskogul määratud kuupäev
AFET
12.5.2005
DEVE
12.5.2005
INTA
12.5.2005
Arvamust ei esitanud
Otsuse kuupäev
INTA
24.5.2005
Tõhustatud koostöö
täiskogul määratud kuupäev
Raportis sisalduv(ad) resolutsiooni(de) ettepanek(ud)
Raportöör(id) Määramise kuupäev
Mihael Brejc 31.3.2005
Eelmine raportöör / eelmised raportöörid
Arutelu komisjonis
11.7.2005
5.10.2005
Vastuvõtmise kuupäev
5.10.2005
Lõpphääletuse tulemus
poolt:
vastu:
erapooletuid:
28
1
1
Lõpphääletusel osalenud liikmed
Jan Andersson, Jean-Luc Bennahmias, Emine Bozkurt, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Richard Falbr, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Ria Oomen-Ruijten, Pier Antonio Panzeri, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Jean Spautz, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Lõpphääletusel osalenud asendusliikmed
Edit Bauer, Mihael Brejc, Udo Bullmann, Françoise Castex, Lasse Lehtinen, Leopold Józef Rutowicz, Elisabeth Schroedter, Marc Tarabella, Patrizia Toia
Vastavalt artikli 178 lõikele 2 lõpphääletusel osalenud asendusliikmed
Esitamise kuupäev – A6
18.10.2005
A6-0308/2005
