Kirjalikult vastatav küsimus E-007865/2011
komisjonile
Kodukorra artikkel 117
Marietje Schaake (ALDE) , Barbara Lochbihler (Verts/ALE) , Baroness Sarah Ludford (ALDE) , Johannes Cornelis van Baalen (ALDE) , Tunne Kelam (PPE) ja Ivo Vajgl (ALDE)
(1. september 2011)
Teema: VP/HR - uurimine seoses Euroopa ettevõtete rolliga inimõiguste rikkumises (II osa) ning kahesuguse kasutusega tehnoloogiate ekspordis
Me viitame teie 20. mai 2011. aasta vastusele, mille andsite 9. märtsil 2011. aastal esitatud kirjalikule küsimusele E-002212/2011 „Uurimine seoses Euroopa firmade rolliga inimõiguste rikkumises”, ning teie 1. juuni 2011. aasta kirjale.
Ei ole kahtlust, et EList imporditud ja ELi ettevõtjate välja töötatud tehnoloogiaid http://www.nokiasiemensnetworks.com/news-events/press-room/statement-to-the-public-hearing-on-new-information-technologies-and-human-rights. kasutavad repressiivrežiimid.
Seoses Egiptuse juhtumiga on ajalehed ulatuslikult kajastanud http://online.wsj.com/article/SB10001424052748703652104576122044234987416.html.http://www.bloomberg.com/news/2011-02-03/vodafone-ordered-to-send-egyptian-government-messages-update1-.html. , kuidas Euroopa telefoniettevõtja Vodafone tegutseb endise Mubaraki režiimi otsese kontrolli all, sulgedes oma teenuseid ja saates samal ajal laiali valitsusmeelseid tekstisõnumeid.
Lisaks on Bloombergi uuriv ajakirjandus rõhutanud Soome/Saksa Nokia Siemens Networks’i rolli http://www.bloomberg.com/news/print/2011-08-22/torture-in-bahrain-becomes-routine-with-help-from-nokia-siemens-networking.html.
Bahrainis.
1.
Kas kõrge esindaja selgitaks, kas temal ja/või komisjonil on vastavad volitused, ja kui on, kas nad on siis valmis algatama uurimise selle kohta, kas Euroopa IKT, julgeoleku ja telekommunikatsiooni ettevõtjad ning nende tütarettevõtjad, st seaduslikult Euroopas registreeritud tegutsemiskohaga ettevõtjad, võivad olla kaasa aidanud inimõiguste rikkumisele eelkõige Tuneesias, Egiptuses, Süürias, Bahrainis ja Iraanis, või võivad seda teha edaspidi?
Kui ei, siis miks?
2.
Kas kõrge esindaja nõustub, et IKT, nagu ka muude tehnoloogiliste kahesuguse kasutusega toodete ja tarkvara väljavedu repressiivse valitsusega riikidesse ja sellistele riikidele kuuluvatesse ettevõtetesse on muutunud inimõiguste rikkumise vahendiks?
Kui ei, siis miks?
3.
Kas kõrge esindaja nõustub, et kahesuguse kasutusega tehnoloogiatele tuleks luua ja kehtestada ELi õigusaktides laiahaardelisem ELi väljaveo ja lubade andmise mehhanism, mille eesmärgiks on vältida Euroopa ettevõtjate ja tehnoloogiate muutumist inimõiguste rikkumise tööriistaks ja vahendiks?
Kui jah, siis kas kõrge esindaja suruks läbi uued komisjoni ja/või nõukogu õigusaktide algatused, sealhulgas perioodiliselt läbivaadatavad ja uuendatavad nimekirjad potentsiaalselt kahjustavatest tehnoloogiatest ning (ülemaailmse) varajase hoiatuse mehhanismi, mis hõlmab sõnavabaduse, ajakirjandusvabaduse ja internetivabaduse, kärpimisest ning Euroopa IKT tehnoloogia kuritarvitamisest teatamist inimeste üldiste inimõiguste rikkumise korral?
Kui ei, siis miks?
4.
Kas kõrge esindaja nõustub, et Euroopa ettevõtted peaksid olema kohustatud rakendama ettevõtjasiseseid meetmeid ja järgimise mehhanisme ELi kahesuguse kasutusega tehnoloogiate väljaveo piirangute järgimiseks ning peaksid vastutama kõnealuste sätete rikkumise eest?
Kui ei, siis miks?
5.
Kas kõrge esindaja nõustub, et nii EL kui ka Euroopa ettevõtted peaksid pingutama selle nimel, et suurendada nii ELi sees kui ka väljaspool teadlikkust kahesuguse kasutusega tehnoloogiate ohtudest ning sellest, kuidas lõppkasutajad saavad ennast kuritarvitamise vastu kaitsta, sealhulgas ELi tegevusjuhendite koostamine IKT ja telekommunikatsiooniettevõtjate jaoks?
