17.9.2008
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
nõukogu ja komisjoni avalduste alusel
vastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 2
Esitaja(d): Graham Watson, Bernard Lehideux, Gérard Deprez, Hannu Takkula, Jean Marie Beaupuy, Luigi Cocilovo, Marian Harkin, Sophia in 't Veld, Ona Juknevičienė, Elizabeth Lynne, Jules Maaten and Viktória Mohácsi
fraktsiooni ALDE nimel
Sotsiaalmeetmete pakett
Euroopa Parlamendi resolutsioon sotsiaalmeetmete paketi kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,
A.
arvestades, et kuivõrd Euroopa Liidu praeguse eesistujariigi Prantsusmaa kavatsuse kohaselt peaks 2008. aasta olema „sotsiaalse Euroopa taaskäivitamise aasta”, oleks eesistujariik pidanud pöörama suuremat tähelepanu tööhõivele ja sotsiaalpoliitikale;
B.
arvestades, et komisjoni esitatud uue sotsiaalmeetmete kava eesmärk on ühitada Euroopa integratsiooni raames sotsiaalne progress vabaturumajanduse ja tõhusa konkurentsiga; arvestades, et ELi Lissaboni strateegia jõuab 2010. aasta lõpule; arvestades, et juba praegu tuleb hakata põhjalikult järele mõtlema ELi tulevase strateegia üle, et ergutada kooskõlas sotsiaalmeetmete kavaga majanduskasvu ja tööhõivet;
C.
arvestades, et uus sotsiaalmeetmete kava võib aidata parandada üldsuse suhtumist ELi, sest see sisaldab kodanike igapäevalu ja heaolu puudutavaid meetmeid;
Uus sotsiaalmeetmete kava
1.
on seisukohal, et uut sotsiaalmeetmete kava tuleks käsitleda esimese sammuna seoses eesmärgiga suunata komisjoni rõhuasetus rohkem sotsiaalküsimustele ja sotsiaalse Euroopa ehitamisele, mida kodanikud nõuavad; juhib samas tähelepanu asjaolule, et sotsiaalmeetmete paketis sisaldub hulk õigusloomega mitteseotud teatisi, aruandeid ja soovitusi, mille mõju sotsiaalse progressi edendamisele kogu Euroopa Liidus tuleb mõõta ja jälgida;
2.
nõuab siiski täiendavat teavet üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta, sest õiguslik ebakindlus nende osas praeguseks jõudnud rekordilisele tasemele, tuues kaasa kohtuasju Euroopa Kohtus; rõhutab, et õigusloome raamistiku väljatöötamine ei ole kohtunike, vaid õiguslooja ülesanne;
Võitlus diskrimineerimisega
3.
tervitab asjaolu, et komisjon on teinud ettepaneku võtta vastu horisontaalne direktiiv diskrimineerimise keelustamise kohta väljaspool tööhõive valdkonda; tervitab asjaolu, et direktiivi ettepanek laiendab kehtivat õiguslikku raamistikku, hõlmates kõiki diskrimineerimise vorme – s.t mitte ainult diskrimineerimist rassi, vaid ka vanuse, puude, seksuaalse sättumuse ja usutunnistuse alusel – ning laiendades selle kohaldamisala tööhõivelt ka kaupade ja teenuste kättesaadavusele ja pakkumisele, sotsiaalkaitsele, sotsiaalsete soodustustele ja haridusele; juhib samas tähelepanu asjaolule, et direktiivi vastuvõtmine põhineb sellisel õiguslikul alusel (EÜ asutamislepingu artikkel 13), mis kahjuks jätab täielikult kõrvale Euroopa Parlamendi, sest otsuse teeb nõukogu ühehäälselt; palub komisjonil ja nõukogul tagada, et direktiiv võetakse vastu viivitusteta ja arvestatakse Euroopa Parlamendi seisukohti, mis on esitatud arvukates raportites, eelkõige hiljutises raportis edusammude kohta võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise valdkonnas ELis (direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmine), samuti mida esitatakse tulevastes raportites sotsiaalmeetmete paketis sisalduvate spetsiifiliste ettepanekute kohta;
4.
juhib tähelepanu sellele, et tuleb tugevdada teksti neid osi, mis käsitlevad diskrimineerimise keelustamist puudega ja eakate inimeste kindlustuses, puudega inimeste jaoks mõistlike abinõude rakendamise nõuet, täpsema teabe vajadust selle kohta, millal otsene diskrimineerimine vanuse alusel on põhjendatud, ning vajadust määratleda „vanus” ja selgitada, milliseid kaupu ja teenuseid direktiiv täpselt hõlmab;
5.
palub komisjonil ja nõukogul hoolikalt kaaluda, kas on vaja täiendavaid meetmeid, sealhulgas kogu ELi jaoks puude mõiste laia määratluse väljatöötamist, et direktiivi kohaldamisala hõlmaks kõiki puudega inimesi Euroopa Liidus; palub sellega seoses komisjonil anda juhiseid hariduse valdkonnale puudega või haridusalaste erivajadustega laste määratlemiseks;
6.
nõuab, et jätkataks puudega inimeste õiguste konventsiooni ja selle vabatahtliku protokolli allakirjutamise, sõlmimise ja ratifitseerimise protsessi, ning tuletab meelde, et pärast seda, kui ühendus on konventsiooni ratifitseerinud, peavad ühenduse diskrimineerimisvastaste õigusaktide ettepanekud olema konventsiooni nõuetega täielikult kooskõlas; tuletab nõukogule meelde, et mitteametlikul ministrite konverentsil 2007. aasta juunis esitati komisjonile üleskutse käivitada Euroopa strateegia konventsiooni tulemuslikuks rakendamiseks;
7.
palub komisjonil valmistada ette aruanne transseksuaalide olukorra kohta ELis ja kandidaatriikides, eriti mis puudutab sotsiaalset tõrjutust, diskrimineerimist töörutul ja tervishoius ning politseipoolset jõhkrat kohtlemist;
8.
väljendab kahetsust, et direktiivi ettepanek jätab õiguskaitsesse diskrimineerimise vastu olulised lüngad, eelkõige suure hulga erandite tõttu, mis on seotud avaliku korra ja julgeoleku, rahvatervise, majandustegevuse, abielu, perekonnaseisu ja soojätkamisõiguste, hariduse ning usutunnistusega; tunneb muret, et diskrimineerimise keelustamise asemel võivad sellised nn vabastusklauslid tegelikult kodifitseerida kehtivad diskrimineerivad tavad, eelkõige naiste ning geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide suhtes; tuletab komisjonile meelde, et direktiiv peab geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide õiguste osas olema kooskõlas kehtiva kohtupraktikaga, eelkõige otsusega Maruko kohtuasjas;
9.
märgib, et soolist diskrimineerimist käsitlevas direktiivis 2004/113/EÜ sätestatakse hariduse ja meedia valdkonnas, sotsiaalkaitse osas, mis ei puuduta sotsiaalkindlustust, ning sotsiaalsete soodustuste valdkonnas kaitse madalam tase kui kõnealuses direktiivi ettepanekus (KOM(2008)426); tuletab meelde, et direktiivi ettepaneku eesmärk on kaotada diskrimineerimise aluste hierarhia ja tagada võrdsel tasemel kaitse diskrimineerimise vastu sõltumata selle alusest;
10.
väljendab kahetsust, et direktiiviga ei tugevdata võrdse kohtlemise edendamisega tegelevaid organeid sel määral, et tagada neile vajalikud vahendid, volitused, sõltumatus ja pädevus;
11.
väljendab kahetsust, et direktiivi ettepanekus ei mainita mitmekordset diskrimineerimist, millel on tõsine mõju sotsiaalsele kaasamisele, kuid mis sageli jäetakse tähelepanuta;
12.
on arvamusel, et direktiiv ei tegele piisaval määral diskrimineerimisega koolides, arvestades diskrimineerimise pikaajalisi negatiivseid tagajärgi isiksuse arengule ja tervisele, väljavaadetele tööturul ja sotsiaalsele kaasamisele;
13.
palub komisjonil vastavalt Euroopa Kohtu 17. juuli 2008. aasta otsusele kohtuasjas C-303/06 hooldajate kohta, keda diskrimineeritakse nende seotuse tõttu hooldatava isikuga, võtta asjakohaseid meetmeid, et hooldajaid sellise diskrimineerimise eest kaitsta, ning ergutada liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et tagada kohtu otsuse täitmine;
Piiriülene tervishoid
14.
tervitab asjaolu, et komisjon on lõpuks esitanud ettepaneku võtta vastu direktiiv patsientide õiguste rakendamise kohta piiriüleste tervishoiuteenuste puhul, mis on esimene oluline samm Euroopa patsientide vaba liikumist võimaldava ala loomisel; rõhutab direktiivi olulisust nii patsientide kui ka tervishoiuteenuste osutajate õiguste ja kohustuste raamistiku kehtestamisel; tuletab meelde, et patsientidel peaks olema õigus saada ravi teises ELi liikmesriigis, tarvitsemata muretseda selle hinna, ohutuse või kvaliteedi pärast; peab oluliseks, et direktiiv võetaks vastu enne Euroopa Parlamendi ametiaja lõppu;
15.
palub komisjonil ja liikmesriikidel teavitada kodanikke, et neil on asutamislepingu kohaselt õigus piiriüleste tervishoiuteenuste kulude hüvitamisele – õigus, mida Euroopa Kohus on juba mitmeid kordi kinnitanud; on seisukohal, et piisava teabe kättesaadavus on otsustava tähtsusega, et tagada kõikidele patsientidele võrdne juurdepääs piiriülestele tervishoiuteenustele, sest õiguslik ebakindlus töötab alati nende vastu, kelle isiklikud vahendid on piiratud;
16.
palub komisjonil ergutada liikmesriike töötama välja tõhusat poliitikat, et tagada kindlustamata isikute juurdepääs tervishoiusüsteemile;
Euroopa töönõukogud
17.
tervitab asjaolu, et komisjon on esitanud ettepaneku töönõukogude direktiivi uuesti sõnastamiseks, sest 14 aastat pärast kehtiva direktiivi vastuvõtmist on töönõukogud loodud vaid veidi enam kui kolmandikus asjaomastest ettevõtetest; tervitab mõistete „teave” ja „konsulteerimine” määratluste parandamist ning Euroopa töönõukogude töötingimuste parandamist ja selgitamist; rõhutab siiski, et tekstil tuleb hoolikalt silma peal hoida, et restruktureerimise käigus konsulteeritaks töövõtjatega ning töönõukogudel oleks olemas kogu vajalik teave ja vahendid tihti äärmiselt tehnilise iseloomuga küsimustele vastamiseks;
Sotsiaalne kaasamine ja vaesus
18.
võtab teadmiseks komisjoni eesmärgi parandada ELi sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalkaitse strateegia läbipaistvust ja töömeetodeid ning selle strateegia seotust teiste poliitikavaldkondadega;
19.
palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada paremini avatud koordineerimismeetodit ning leida uusi võimalusi, et parandada andmete, teabe ja parimate tavade vahetamist sotsiaalkaitse, sotsiaalse kaasamise, diskrimineerimisega võitlemise ja tervishoiu valdkonnas;
20.
toetab komisjoni ettepanekut määratleda vaesuse vähendamise eesmärgid ELi sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalkaitse strateegia järgmise etapi jaoks;
21.
palub komisjonil esitada teatise Euroopa Sotsiaalfondi rakendamise kohta liikmesriikides, mis on üks peamisi vahendeid ELi sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalkaitse strateegia rakendamiseks;
Globaliseerumisega Kohanemise Fond
22.
tervitab komisjoni ettepanekut lihtsustada Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondist (EGKF) toetuse taotlemist ning edendada tulemuslikumat kogemuste ja heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel; palub komisjonil parandada fondi toimimist, võttes arvesse uusi kriteeriume, näiteks kliimamuutust, ning laiendades EKGFi tegevusvaldkonda, hõlmates väiksemaid koondamise juhtumeid väikese ja isoleeritud tööturuga liikmesriikide puhul; väljendab kahetsust, et liikmesriigid on olnud kõhklevad EGKFist rahastamise taotlemisel, et anda koondatud töötajatele viivitamatut abi;
23.
palub komisjonil enne EGKFi järgmise aastaaruande avaldamist sätestada selged võrdlusalused ja kriteeriumid EGKFist antud rahalise abi tulemuste hindamiseks;
Romid
24.
tervitab komisjoni aruannet ühenduse vahendite ja poliitika kohta romide kaasamiseks; rõhutab veel kord, et romide kaasamiseks hariduse, tööhõive, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas tuleb võtta tõhusamaid meetmeid; kordab nõudmist võtta vastu romide strateegia ja tegevuskava, et ELi institutsioonid, liikmesriigid ja kohalikud asutused tegutseksid ühiselt võitluses romide diskrimineerimise kõigi vormidega ja nende kaasamise tagamisel;
25.
palub komisjonil ja nõukogul tagada, et Euroopa Parlamendi ja asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide väljendatud muret ning komisjoni võetud kohutusi romide kaasamise aastakümne osas võetakse arvesse ja direktiiv diskrimineerimise keelustamise kohta võetakse viivitusteta vastu;
Elukestev õpe ja liikuvus
26.
on arvamusel, et elukestvat õpet tuleks pidada tähtsamaks prioriteediks, et parandada töötute ja diskrimineerimise all kannatavate isikute integreerumist tööturul;
27.
on seisukohal, et meetmeid üliõpilaste ja praktikantide liikuvuse edendamiseks tuleks tugevdada, et luua alus tulevaste töötajate paremaks kohanemisvõimeks ja liikuvuseks;
28.
kahetseb, et mõnes liikmesriigis ei peeta täiskasvanute, eriti eakamate ja vähekvalifitseeritud töötajate õpivõimaluste parandamist piisavalt prioriteetseks ega rahastata seda piisavalt; kutsub liikmesriike üles kasutama täiskasvanuõppe infrastruktuuri ja strateegiate arendamise toetamisel aktiivsemalt struktuurifonde, eriti Euroopa Sotsiaalfondi;
29.
kutsub liikmesriike üles laiendama ja parandama investeeringuid inimkapitali ning kohaldama haridus- ja koolitussüsteeme uute oskuste ja tööturu vajadustega;
30.
palub nõukogul ja komisjonil vaadata läbi noorte vabatahtlike üleeuroopalist liikuvust käsitleva nõukogu soovituse vastuvõtmise ajakava, et anda Euroopa Parlamendile piisavalt aega soovituse kohta arvamuse esitamiseks;
31.
märgib, et Euroopa vabatahtlike aasta oleks tulemuslik vahend noorte vabatahtlike üleeuroopalise liikuvust käsitlevas nõukogu soovituses esitatud meetmete rakendamiseks;
32.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.
