EP täiskogu istung 8.-11. veebruaril
Institutsioonid
2010-02-05 - 15:42
Veebruarikuine Strasbourg on külm ja lumine 8.-11. veebruarini Strasbourgis toimunud Euroopa Parlamendi istung tõi saadikute töölauale mitmeid olulisi ja vajalikke teemasid nagu SWIFT-pangandusteabe edastamine USAle, samuti hindasid parlamendiliikmed kandidaatriikide reforme ja seda, mida arvata kehaskänneritest lennujaamades.
Samuti hääletasid saadikud ametisse Euroopa Komisjoni uue kossseisu.
Istungiuudised (lugege pikemalt allolevatele linkidele klõpsates):
Osaistungjärgu avamine: Haiti, valimised Ukrainas
Parlament kiitis Euroopa Komisjoni uue koosseisu heaks
Saadikud ootavad reaktsioonivõimet ning euroala paremat koordineerimist
Parlamendi otsus toetab vaeseid kogukondi
Euroopa peab võitlema koduvägivallaga ja tagama õiguse isapuhkusele
SWIFT: parlamendiliikmed mures vahelepingu andmekaitse sätete pärast
ELi liikmelisuse kandidaadid peavad jätkama reforme
Süstlatorkevigastuste ennetamine tervishoiusektoris
SWIFT: Parlament lükkas tagasi vahelepingu USAga
20100128FCS68186
Peamised teemad istungil
Parlament hääletab Euroopa Komisjoni uue koosseisu üle
Saadikud hääletavad Euroopa Komisjoni üle teisipäeva, 9. veebruari pärastlõunal.
Volinike kolleegiumi, mille ametiaeg on viis aastat, saab heaks kiita või tagasi lükata tervikuna.
Parlamendiliikmed hääletavad lisaks kahe institutsiooni vahelist koostöökokkulepet ning fraktsioonide resolutsioone Euroopa Komisjoni kohta.
Lähtuvalt tulemustest ja menetlusest võib uus komisjon astuda ametisse 10. veebruaril.
ELi kandidaatriigid peavad jätkama reforme
EP annab eeldatavasti positiivse üldhinnangu Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi EL liitumisega seotud tegevusele.
Kolmapäeval toimuval arutelul ning vastu võetavas resolutsioonis rõhutavad saadikud ilmselt ka Türgi puudulikku edasiminekut nn Kopenhaageni kriteeriumide täitmisel.
SWIFT: Parlament teeb otsuse vahelepingu osas
Parlamendiliikmetel on viimase sõna õigus 27 liikmesriigi ministrite poolt üheksaks kuuks sõlmitud vahelepingu osas, mis käsitleb USA ligipääsu eurooplaste pangaandmetele ja mida on põhjendatud terrorismivastase võitluse vajadusega.
Lepingu mitte heaks kiitmine muudaks selle õigustühiseks.
EP Kodanikuvabaduste komisjoni neljapäeval vastu võetud otsuses soovitataksegi lepingut mitte toetada.
Saadikud arutavad kehaskannerite kasutamist lennujaamades
Kolmapäeval, 10. veebruaril, arutavad EP saadikud nõukogu ja komisjoniga kehaskannerite võimalikku kasutamist lennujaamades.
See teema tõstatus eriti teravalt pärast ebaõnnestunud rünnakut lennul Detroiti eelmise aasta detsembris.
Euroopa Komisjon avaldab lähinädalatel kehaskannerite mõjuhinnangu.
Haiti, Iraani ja Jeemeni resolutsioonid
Euroopa Parlament võtab kolmapäeval vastu kolm resolutsiooni olukorra kohta Haitis, Iraanis ja Jeemenis.
EP arutas neid teemasid jaanuari täiskogul Strasbourgis.
ELi regionaalarengu vahenditest toetust eluasemete renoveerimiseks
Edaspidi võivad ELi regionaalarengu vahendeid elamute renoveerimiseks ning asendamiseks saada kõikide liikmesriikide riskikogukonnad - nii näeb ette kolmapäeval hääletusele tulev määruse eelnõu.
Euroopa peab võitlema koduvägivallaga ja tagama isapuhkuse
Majandus-, finants- ja sotsiaalkriis mõjutab eriti naiste olukorda tööturul ja eraelus.
Esmaspäeval, 8. veebruaril, arutavad EP saadikud raportit soolise võrdõiguslikkuse iga-aastast aruande kohta.
Võitlus naiste vastase vägivallaga on ka Hispaania eesistumise üks olulisemaid teemasid.
Hispaania on teinud ettepaneku luua soolise vägivalla üle-Euroopaline seirekeskus .
Guantanamo kinnipeetavate üleviimise arutelu
Kuna Guantanamo vanglat ei suletud 22. jaanuaril nagu USA võimud esialgu ette nägid, arutavad saadikud teisipäeval, 9. veebruaril, nõukogu ja komisjoniga võimalikku koostööd USAga kinnipeetavate üleviimiseks.
Süstlatorkevigastused - tõsine ja laialt levinud oht EL tervishoiutöötajaile
Süstlatorkevigastuste tagajärjel võivad edasi kanduda enam kui 20 eluohtlikku viirust, sealhulgas B-hepatiit, C-hepatiit ja HIV/AIDS.
Euroopa Liidus on igal aastal üle miljoni süstlatorkevigastuse.
Parlament hääletab neljapäeval, 11. veebruaril, Euroopa sotsiaalpartneritega sõlmitud kokkulepet, mille eesmärk on
kaitsta Euroopa tervishoiutöötajaid süstlatorkevigastustest tingitud ohtlike nakkuste eest.
Osaistungjärgu avamine: Haiti, valimised Ukrainas
President Buzek istungit avades Parlamendi president Jerzy Buzek tegi avalduse Pilar Juárez Boal'i hukkumise kohta Haitis ja presidendivalimiste kohta Ukrainas.
Samuti puudutas ta Euroopa Komisjoni valimise ning SWIFTi teemat.
Buzek teavitas saadikuid ELi Haiti-delegatsiooni asedirektori ja endise Euroopa Parlamendi töötaja Pilar Juárez Boal hukkumisest Haitis.
Jaanuarikuisel istungil pidasid saadikud kõikide ohvrite mälestamiseks leinaminuti.
Valimised Ukrainas
Buzek märkis, et eile peeti Ukrainas presidendivalimiste teine voor ning ta õnnitles ukrainlasi selle puhul, et vaatlejate hinnangul olid valimised demokraatlikud ning õiguspärased.
Euroopa Komisjoni valimine ja SWIFT
Parlament hääletab teisipäeval Euroopa Komisjoni uut koosseisu.
Buzek märkis, et tegemist on parlamendi praeguse koosseisu ühe kõige olulisema otsusega.
Lisaks peab parlament tegema otsuse SWIFTi vahelepingu osas.
Buzek rõhutas, et isikuandmete kaitsmine on parlamendi jaoks väga oluline.
Päevakorra muudatused
EPP fraktsioon palus, et teisipäeva päevakorda lisataks nõukogu ja komisjoni avaldus euroala riikide raskuste kohta.
Palve rahuldati.
EPP fraktsioon soovis, et kolmapäeval ühendataks kolm arutelu - Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ning Türgi eduaruannete arutelud.
Ettepanek kiideti heaks ning aset leiab ühisarutelu.
Parlament kiitis Euroopa Komisjoni uue koosseisu heaks
Euroopa Komisjon said parlamendi toetuse Euroopa Parlament valis täna Euroopa Komisjoni uue koosseisu - poolt hääletas 488, vastu 137 ja erapooletuks jäi 72 saadikut.
Terve komisjoni kolleegiumi üle toimus üksainus hääletus.
Kolleegiumi kuulub üks volinik igast liikmesriigist ehk 27 volinikku.
Barroso I komisjon sai 2004. aasta novembris 449 poolt- ja 149 vastuhäält, erapooletuid oli 82.
Uus komisjon jääb ametisse 2014. aasta 31. oktoobrini.
Enne valimist ütlesid EPP, S&D ja ALDE fraktsioonid, et nad hääletavad volinike kolleegiumi poolt.
Rohelised, GUE/NGL ja EFD fraktsioon andsid teada, et nad hääletavad vastu ning ECR fraktsioon lubas jääda erapooletuks.
"Uue aastakümne koidik": arutelu uue komisjoni üle
Teisipäeva hommikul toimunud arutelu käigus ütles parlamendi president Jerzy Buzek, et "Tegemist on esimese korraga meie ajaloos kui me nimetame Euroopa Komisjoni ametisse tõeliste kaasotsustajatena.
See on uue aastakümne koidik, kus Euroopa institutsioonid hakkavad kasutama uut töömeetodit".
Aruandluskohustus parlamendi ees on "väga oluline komisjoni demokraatliku legitiimsuse seisukohast", rõhutas komisjoni president José Manuel Barroso.
Praegune erakordne ajajärk, kus peame tegelema majanduskriisiga, kliimamuutustega ning energiajulgeolekuga, nõuab julgust.
Me vajame tugevaid Euroopa institutsioone ning parlament ja komisjon peavad üheskoos tegutsedes tagama, et EL on rohkem kui oma tegurite summa, märkis Barroso.
"Täna algab meie Euroopa-seikluse uus peatükk" ning me peame tagama, et "see on edukas kõigi meie kodanike jaoks", ütles Barroso oma kõne lõpetuseks.
Fraktsioonide kõnevoor
Joseph Daul (EPP, FR) ütles, et kodanikele tuleb selgelt öelda, kuidas EL kavatseb oma eesmärgid saavutada.
EL peab olema maailma tasemel nähtavam ja selleks on vaja ambitsioonikat programmi, leidis Daul.
Komisjoni "auditeerimine" on tema sõnul "tänapäevase demokraatia rakendamine" ning ta leidis, et komisjon peab parandama oma menetlusi ning rohkem keskenduma eesmärkidele.
Martin Schulz (S&D, DE) ei olnud rahul, et volinikukandidaadid olid kuulamistel Barroso nõudmisel "vaikimisvande andnud", kartuses öelda midagi valesti.
Need, kes otsustasid tõelisse dialoogi laskuda, nt Michel Barnier ja Joaquin Almunia, väljusid Schulzi sõnul võitjatena.
Komisjon peab toimima kolleegiumina ning mitte presidentaalse süsteemina, lisas ta.
Guy Verhofstadt (ALDE, BE) märkis, et "ALDE on vastutustundlik fraktsioon" ning hääletab poolt, ehkki "meie toetus on tingimuslik".
Ta ootas komisjonilt kolme asja: et komisjon oleks Euroopa mootoriks, et töötataks tõelise kolleegiumina ning et komisjon keskenduks majanduskriisile sobiva vastuse leidmisele.
Daniel Cohn-Bendit (Greens/EFA, FR) leidis, et ta on "silmakirjatsejate koalitsiooni" seas, sest paljud saadikud hääletavad komisjoni poolt, ehkki nad seda tegelikult ei toeta.
Cohn-Bendit ütles, et tema fraktsioon ei hääleta komisjoni poolt, ent ta lisas, et "ärge öelge, et need, kes ei hääleta teie poolt, on Euroopa vastu".
Ta lubas komisjoni toetada erinevate teemade puhul kui komisjon tegutseb õiges suunas, nt kliimamuutuste puhul.
Jan Zahradil (ECR, CZ) ütles, et 2005. aastal tuli Barroso välja ideega bürokraatiat vähendada ning kõneleja leidis, et seda mõtet võiks nüüd edasi arendada.
Lothar Bisky (GUE/NGL, DE) kritiseeris komisjoni presidendi neoliberaalset lähenemist.
"Minu fraktsiooni toetust te ei saa ja võite oodata karmi, ent õiglast arvamustevahetust oma kolleegiumiga".
Neil Farage (EFD, UK) ütles Barrosole, et "meie ees on Euroopa uus valitsus, millel Lissaboni lepingu alusel on tohutu võim", ent "sellest hoolimata kuulsime, et parlamendi suured fraktsioonid soovivad, et te võtaks endale veel rohkem võimu!"
Farage märkis ka, et "vaene Kreeka" on "euro majanduslikus vanglas kinni" ning et "sama juhtub ka Hispaania, Portugali ja Iirimaaga."
Fraktsioonide kõnevoor Barroso kõne
Saadikud ootavad reaktsioonivõimet ning euroala paremat koordineerimist
Saadikud soovivad euroala paremat koordineerimist ©BELGA_imagebroker_Henning Hattendorf Saadikud kutsusid nõukogu ja komisjoni üles kasutama euroala praegust keerulist olukorda selleks, et muuta majanduslik koordineerimine siduvamaks ning parandada reaktsioonivõimet, et tulevikus hoida ära pingeid finantsturgudel.
Nõukogu esindaja Diego López Garrido ütles euroala riikide finants-, majanduslikust ning sotsiaalsest olukorrast rääkides, et "riigieelarve puudujääk on selge märk kriisist, millele lisandus valitsuste tugev rahaline sekkumine, et ennetada finantssüsteemi kokku varisemist".
Ta lisas, et hoolimata pingetest börsil on EL adekvaatselt reageerinud ning et kasutatavatest stiimulitest ei tohiks veel loobuda.
Fiskaalmeetmed, struktuurireformid ja ühtse järelevalve mehhanism on "võti praeguste pingete lahendamiseks" ning "Kreeka jätkusuutlikule rajale tagasitoomiseks," ütles volinik Joaquin Almunia, kes selgitas komisjoni ja Kreeka tulevasi plaane.
Ta väljendas komisjoni toetust Kreeka valitsuse plaanidele.
Fraktsioonide kõnevoor
Corine Wortmann-Kool (EPP, NL) ütles, et tema fraktsioon toetab täielikult komisjoni lähenemist Kreeka osas, ehkki vastusega on jäädud mitu kuud hiljaks.
Euroala praegused probleemid tähendavad seda, et kiiremas korras tuleb majanduse juhtimise vallas kohaldada rangemat lähenemist ja majanduspoliitikat tuleb paremini koordineerida.
Udo Bullman (S&D, DE) leidis, et president Barroso 2020. aasta eesmärk on "lurr", millele tuleb kiiremas korras sisu lisada majanduspoliitika parema koordineerimise näol.
"Ärge lubage hirmul võimust võtta," kutsus ta liikmesriike üles.
Bullman märkis ka, et "liikmesriigid ei saa hakkama oma kaasajastamis-katsetega", ent ta avaldas veendumust, et Kreeka rahandusminister saab oma tööga hakkama.
Guy Verhofstadt (ALDE, BE) ütles, et "Meie taktikaline ja strateegiline viga oli see, et me ei sekkunud kohe ja et meil oli algusest peale vale lähenemine."
Olukord Kreekas näitab tema sõnul Lissaboni strateegia läbikukkumist.
Samuti kritiseeris ta "ühtekuuluvuse puudumist, usaldamatust ja solidaarsuse puudumist" ning rõhutas, et Euroopa ei vaja IMFi sekkumist euroala probleemide lahendamiseks.
Pascal Canfin (Greens/EFA, FR) hoiatas, et alles üsna hiljuti täitis Hispaania täielikult stabiilsuse nõudeid, ent riigivõlal "lubati plahvatada" ning nüüd on olukord väga halb ja tööpuudus kõrge: "stabiilsuse kriteeriumid on olulised, kuid mitte piisavalt olulised".
"Kui meil on stabiilsuse ja kasvu pakti kriteeriumide osas piiratud nägemus, siis on oht, et me ei näe asju laiemas plaanis ja nii ei näe me järgmise kriisi tulekut, lisas ta.
Key Swinburne (EKL, UK) ütles, et riigivõla levik võib turgudel viia spekulatsioonini, mis jätaks ELi kriisiaegadel haavatavaks.
Ta leidis, et euroalal peaks Euroopa Keskpangal olema ülevaade võlgade kumuleerumisest.
EL peaks samuti looma jätkusuutliku võlgade tagasimakse strateegia.
Nikolaos Chountis (GUE, GR) ütles kriisist väljumise kavadele viidates, et me peame oma mudelid läbi vaatama ning mitte üritama neid uuesti kasutada.
"Lissaboni strateegia on üks praeguse kriisi põhjustest, rääkimata sellest, et see meid aitaks," leidis ta.
Chountis rõhutas, et tegemist on euroala, mitte Kreeka kriisiga.
Nikolaos Salavrakos (EFD, EL) leidis, et Kreekat ja Euroopat on ohustamas katastroof.
Ta viitas kapitalist juhinduva turu reaalsusele, kus kasum kõhklusteta eksporditakse ja see viib omakorda spekulatsioonini.
Parlamendi otsus toetab vaeseid kogukondi
Vaesed kogukonnad võivad edaspidi saada ELi regionaalarengu raha ©BELGA_AFP PHOTO_INDEX ISTVAN HUSZTI Vaesed kogukonnad võivad edaspidi saada ELi regionaalarengu vahendeid elamute renoveerimiseks ning asendamiseks kõikides liikmesriikides - nii näeb ette parlamendis täna vastu võetud määruse eelnõu.
Siiani sai abi osutada vaid linnapiirkondade elamuprojektidele nendes 12 liikmesriigis, mis liitusid ELiga 2004. või 2007. aastal.
Parandatud määrus, mille teksti osas olid parlament ja nõukogu juba eelnevalt kokku leppinud, annab kõigile 27 liikmesriigile võimaluse kasutada Euroopa Regionaalarengu Fondi raha, et renoveerida juba olemasolevaid elamuid marginaliseeritud kogukondades või asendada need uutega, ja seda nii linna- kui maapiirkondades.
Ettepaneku poolt hääletas 588, vastu 57 ja erapooletuks jäi 16 saadikut.
Ettepanek keskendub "marginaliseerunud kogukondadele", sh romidele, kes on hetkel suurim vaene sotsiaalne grupp Euroopas.
Eelmisel aastal muudeti Regionaalarengu Fondi määrust, et võimaldada energiatõhusust parandavate meetmete rahastamist elamuprojektide puhul.
Euroopa peab võitlema koduvägivallaga ja tagama õiguse isapuhkusele
Saadikud toetavad suuremaid jõupingutusi naistevastase vägivalla vastu võitlemisel Soolist võrdõiguslikkust puudutavas aruandes toetavad saadikud suuremaid jõupingutusi naistevastase vägivalla vastu võitlemisel, isapuhkusele õiguse tagamist ELi tasemel ning võrdset tasustamist puudutava seadusandluse läbivaatamist.
Saadikud rõhutasid ka, et naistel peab olema kontroll oma seksuaal- ja reproduktiivõiguste üle ja seega ligipääs rasestumisvastaste vahenditele ning abordi tegemise võimalusele.
Marc Tarabella (S&D, BE) koostatud raporti poolt hääletas 381, vastu 253 ja erapooletuks jäi 31 saadikut.
Naistevastase vägivalla välja juurimine
Saadikud kutsuvad komisjoni üles alustama ettepaneku koostamist direktiivi kohta, mis käsitleb naistevastase vägivalla kõigi vormide ärahoidmist ja sellise vägivalla vastu võitlemist.
Samuti soovitakse naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamist, arvestades, et 20%-25% naisi kannatab täiskasvanueas füüsilise vägivalla all ja üle 10% naisi on olnud seksuaalse vägivalla ohvrid.
Seksuaal- ja reproduktiivõigused
Raportis rõhutatakse, et naistel peab olema kontroll seksuaal- ja reproduktiivõiguste üle, eelkõige tänu rasestumisvastaste vahendite lihtsale kättesaadavusele ja abordi tegemise võimalusele.
Seejuures peab olema võimalus saada abordi teemal tasuta nõustamist.
Inimkaubanduse vastu võitlemine
Vaid 16 ELi liikmesriiki on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni, mistõttu saadikud kutsuvad konventsiooni veel mitte ratifitseerinud liikmesriike, sh Eestit, üles seda viivitamatult tegema.
Õigus isapuhkusele
Parlament rõhutab vajadust tõstatada isapuhkuse teema ja palub komisjonil toetada kõiki algatusi isapuhkuse kehtestamiseks Euroopa tasandil.
Saadikud on seisukohal, et rasedus- ja sünnituspuhkus peab olema seostatud isapuhkusega, et pakkuda naistele tööturul paremat kaitset
Võrdne tasustamine
Saadikud peavad kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel esitanud õigusakti ettepanekut meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamist käsitlevate kehtivate õigusaktide läbivaatamise kohta ning nad paluvad komisjoni võimalikult kiiresti see ettepanek esitada.
Naiste ja meeste võrdne osakaal vastutavatel ametikohtadel
Soodustada tuleks naiste ja meeste võrdsemat osakaalu ettevõtete ja poliitiliste organite vastutavatel ametikohtadel, leiavad saadikud ning nad väljendavad heameelt Norra valitsuse otsuse üle suurendada naiste osakaalu era- ja riigiettevõtete juhtivatel kohtadel vähemalt 40%-ni.
Euroopa Komisjoni volinike puhul kutsusid saadikud liikmesriike üles esitama tulevikus kaks eri soost kandidaati, et lihtsustada rahvast paremini esindava komisjoni moodustamist.
SWIFT: parlamendiliikmed mures vahelepingu andmekaitse sätete pärast
Raportöri koostanud parlamendiliige Janine Hennis Plasschaert Tänase arutelu käigus kordasid mitmed kõnelejad oma muret andmekaitse ning õigusliku hüvitamise sätete puudujääkide pärast vahelepingus, mis käsitleb USA ligipääsu eurooplaste pangaandmetele terrorismivastase võitluse eesmärgil.
"Nõukogu andis paar julgustavat märki, ent sellega asi piirdus," ütles EPP esindaja.
S&D, ALDE, roheliste ning GUE fraktsioonid olid selgelt lepingu vastu, samas kui ECR vajas rohkem mõtlemisaega.
Hääletus lepingu osas toimub homme.
Lepingule heakskiidu mitte andmine muudaks selle õigustühiseks.
Euroopa Parlamendi raportöör Jeanine Hennis-Plasschaert (ALDE, NL) ütles, et finantsandmete kasutamine terrorismivastases võitluses on vajalik, kuid et andmekaitse osas "ei ole nõukogu olnud piisavalt tugev".
Ta kahetses samuti, et EL "tellib jätkuvalt julgeolekuteenuseid USAst ilma vastastikkuse põhimõtteta".
Ta leidis, et vahelepingus ette nähtud andmete edastamise ning säilitamise reeglid ei ole proportsionaalsed.
Nõukogu kõnevoor
Nõukogu eesistuja nimel ütles Alfredo Pérez Rubalcaba, et terrorismi rahastamise jälgimisprogramm (TFTP) on "hindamatu vahend, mis on aidanud ära hoida terrorirünnakukatseid".
Ta leidis, et tekst annab piisavad andmekaitse tagatised ja soovis, et parlament ja nõukogu töötaks välja institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis annaks saadikutele lihtsama juurdepääsu salastatud dokumentidele.
Oma lõppsõnas ütles Alfredo Pérez Rubalcaba, et ta ei saa lühikese aja jooksul esitada uut kokkuleppe projekti, kuid et ta soovib "mõne kuu pärast" saadikutega uuesti kohtuda, et esitleda USA administratsiooniga peetud läbirääkimiste tulemusi.
"Ja selle jaoks ma palungi teilt aega," lisas ta.
Komisjoni kõnevoor
Siseasjade volinik Cecilia Malmström ütles, et SWIFTi leping "ei ole kasulik mitte ainult USA jaoks, vaid kõigi jaoks" ja ta rõhutas, et terrorismivastase võitlusega tegelenud kohtuniku Jean-Louis Bruguière raport komisjonile "kinnitab, et TFTP on oluline infoallikas terrorismivastase võitluse jaoks".
Tema hinnangul oleks kokkuleppe tagasi lükkamine parlamendi poolt "tõsine oht" Euroopa kodanikele.
Fraktsioonide kõnevoor
Ernst Strasser (EPP-ED, AT) ütles: "Me tahame tagada ohutuse ja turvalisuse ning kodanikuvabadused ja andmekaitse võrdsetel alustel."
ELil on "hea partnerlus USAga", ent see, "kuidas see tekst sündis, ei tundu meile mõistlik," märkis ta.
"Me ei saa sellise olukorraga nõustuda," ütles Strasser ja lisas, et nõukogu andis paar julgustavat märki, ent sellega asi piirdus.
Martin Schulzi (S&D, DE) sõnul oli lepingu allkirjastamine "ELi valitsuste poolne viga".
"Kuidas andmeid säilitatakse, kuidas need taastatakse, kas ma saan nendega tutvuda, millal need kustutatakse?" küsis Schulz ja mõtiskles selle üle, kas andmeid kavatsetakse 90 aastat säilitada.
"See on lihtsalt halb kokkulepe, millele me lihtsalt ei saa alla kirjutada," ütles ta.
Sophia in't Veld (ALDE, NL) ütles, et SWIFT on "parlamendi jaoks võtmetähtsusega otsus" ning seda otsust ei tohiks mõjutada jutud väidetavast "julgeoleku august".
Me saame kokkuleppele oma nõusoleku anda vaid "sisu ja menetluse mõttes", märkis ta ja rõhutas, et "nõukogu vastused on ebapiisavad".
"Meie valijatel on õigus teada, et me võtame andmekaitset väga tõsiselt ning ei kiida nõukogu otsuseid lihtsalt heaks", lisas ta.
Rebecca Harms (Greens/EFA, DE) leidis, et "me peame vahelepingu maha hääletama, mitte hääletust edasi lükkama!"
Ta märkis, et ei tohi heaks kiita lepingut, mille kohta mitmed on ikka ja jälle öelnud, et see rikub teatud õigusakte.
Harmsi sõnul on häbiväärne, et USA kolleegid olid valmis alustama konstruktiivset dialoogi, ent nõukogu ei ole selleks valmis.
Timothy Kirkhope (ECR, UK) ütles, et ta on "pettunud ja vihane" nõukogu suhtumise pärast.
Kirkhope nentis, et nõukogu ja komisjon annavad viimaks rahustavaid signaale andmekaitse osas, kuid et parlament vajab nüüd aega olukorra hindamiseks
Lothar Bisky (GUE/NGL, DE) rõhutas, et vaheleping "saavutati kahtlase menetluse abil" ning et parlamendist püüti ümber hiilida.
ELi liikmelisuse kandidaadid peavad jätkama reforme
Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik said plusspunktid, Türgi puhul andis norida Parlament andis positiivse üldhinnangu jõupingutustele, mida Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik tegid eelmisel aastal ELi liikmeks saamise eesmärgil.
Kolmapäeval vastu võetud resolutsioonis rõhutasid saadikud samas Türgi puudulikku edasiminekut nn Kopenhaageni kriteeriumide täitmisel.
Vastu võetud resolutsioonides leitakse, et Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ja Türgi peavad veel tegelema selliste teemadega nagu õigusriik, sõnavabadus, heanaaberlikud suhted, etniliste vähemuste kohtlemine, naiste õigused ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus.
Horvaatia
Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga võib 2010. aastal lõpule viia ja Horvaatia edukas ühinemine annaks "positiivse tõuke" ülejäänud Lääne-Balkani piirkonna Euroopaga integreerumise protsessile, ütleb Hannes Swoboda (S & D, AT) koostatud resolutsioon, mille poolt hääletas 582, vastu 24 ja erapooletuks jäi 37 saadikut.
Parlamendiliikmed on siiski mures, et avalikkuse toetus liikmelisusele Horvaatias väheneb.
Horvaatiat kutsutakse resolutsioonis üles tegema täielikku koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga.
Kokkulepe kahepoolse piirivaidluse lahendamise viiside kohta andis saadikute hinnangul "tõuke avada kõik ülejäänud peatükid ja liikuda ühinemisläbirääkimistes kiiresti edasi" ning nad leiavad, et nõukogu peaks võimalikult kiiresti tegema otsuse kohtusüsteemi ja põhiõiguste peatüki läbirääkimiste avamise kohta.
Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik
Saadikud usuvad, et ühinemisläbirääkimised endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga algavad "lähitulevikus" ja nad paluvad, et nõukogu kinnitaks märtsikuisel tippkohtumisel, et Euroopa Komisjoni soovitus läbirääkimiste alustamiseks kavatsetakse heaks kiita.
Saadikud toetavad Kreeka valitsuse ettepanekut, mis "pakub Lääne-Balkani maade ELiga ühinemiseks sümboolset ja motiveerivat tähtaega 2014," öeldakse Zoran Thaleri (S & D, SL) resolutsioonis, mille poolt hääletas 548, vastu 45 ja erapooletuks jäi 35 saadikut.
Nimevaidluse osas julgustavad saadikud endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki ja Kreekat kahekordistama oma jõupingutusi kõige kõrgemal tasandil, et leida ÜRO egiidi all nimeprobleemile mõlemaid pooli rahuldav lahendus.
EL peaks olema valmis läbirääkimisi toetama.
Türgi
Konkreetsete reformide osas oli 2009. aastal edusamme vähe, nenditakse Ria Oomen-Ruijteni (PPE, NL) koostatud raportis, mis kiideti heaks kätetõstmisega.
Saadikud mõistavad lisaks hukka selle, et Türgi ei ole siiani, juba neljandat aastat järjest, rakendanud EÜ ja Türgi assotsiatsioonilepingu ning selle lisaprotokolli sätteid.
Parlament tuletab meelde, et läbirääkimiste avamine 2005. aastal oli pika ning lahtise lõpuga protsessi algus.
Raportis avaldatakse lisaks kahetsust konstitutsioonikohtu otsuse üle kuulutada ebaseaduslikuks kurdimeelne Demokraatliku Ühiskonna Partei (DTP) ning otsuse üle tühistada õigusakt, millega piirati sõjaväekohtute jurisdiktsiooni.
Tegemist on tõsiste tagasilöökidega Türgi reformiprotsessis ning seetõttu tuleks põhiseadust muuta, leiavad saadikud.
Türgi valitsust kutsutakse üles aitama konkreetsete kokkulepetega kaasa Küprose küsimuse terviklikule lahendusele.
Alustades viivitamatult vägede väljaviimist Küproselt ja tegeledes Türgi kodanike asunduste probleemiga looks Türgi läbirääkimisteks sobiva õhkkonna, leiavad saadikud.
Süstlatorkevigastuste ennetamine tervishoiusektoris
Süstlatorkevigastused on üks kõige tavalisem ja tõsisem tervishoiutöötajaid kimbutavat oht ©A3754 Sebastian Widmann/DPA/MAXPPP/Belga Parlament kiitis täna kätetõstmisega heaks Euroopa sotsiaalpartneritega sõlmitud kokkuleppe, mille eesmärk on vältida süstlatorkevigastusi, üht kõige tavalisemat ja tõsisemat tervishoiutöötajaid kimbutavat ohtu ELis.
Süstlatorkevigastuste tagajärjel võivad edasi kanduda enam kui 20 eluohtlikku viirust, sealhulgas B-hepatiit, C-hepatiit ja HIV/AIDS.
Euroopa Liidus on igal aastal üle miljoni süstlatorkevigastuse, öeldakse Elisabeth Lynne'i (ALDE, UK) ja Pervenche Bérèsi (S&D, FR) poolt koostatud resolutsioonis.
Mõte algatada õigusakti ettepanek, et kaitsta Euroopa tervishoiutöötajaid süstlatorkevigastustest tingitud potentsiaalselt ohtlike nakkuste eest, on Euroopa Parlamendi pikaaegne algatus ning seda paluti ka 2006. aasta juulikuises resolutsioonis.
"Raamlepingu jõustumine on tähtis panus haiglate ja tervishoiusektori töötajate tervise kaitsesse ja ohutusse," öeldakse resolutsiooni eelnõus, mis tuleb täiskogul hääletusele kolmapäeval.
Liikmesriikidel ja sotsiaalpartneritel peaks siiski olema võimalik vastu võtta soodsamaid lisameetmeid, lisavad saadikud.
SWIFT: Parlament lükkas tagasi vahelepingu USAga
Kolleegid õnnitlevad raportöör Jeanine Hennis-Plasschaerti hääletustulemuse puhul © Belga EPA/CUGNOT MATHIEU Parlament ei andnud heakskiitu vahelepingule, mis käsitleb pangaandmete edastamist USAle SWIFT võrgustiku abil, sest saadikud on mures eraelu puutumatuse, proportsionaalsuse ning vastastikkuse põhimõtte mitte austamise pärast.
Sellega on USA ning 27 liikmesriigi vahel sõlmitud leping õigustühine.
Saadikud tegid ettepaneku alustada läbirääkimisi uue kokkuleppe saavutamiseks.
Kokkuleppe tagasi lükkamist soovitanud resolutsioon võeti vastu 378 poolt- ja 196 vastuhäälega, erapooletuid oli 31.
Resolutsioonis palutakse komisjonil ja nõukogul alustada tööd pikaajalise lepingu sõlmimiseks USAga.
Saadikud rõhutavad, et uus leping selles valdkonnas peab järgima Lissaboni lepinguga kehtestatud õiguslikku raamistikku ja eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartat.
"Nõukogu ei olnud andmekaitse osas piisavalt karm," ütles raportöör Jeanine Hennis-Plasschaert (ALDE, NL), kes märkis, et vahelepingus ette nähtud andmete edastamise ning säilitamise reeglid ei olnud proportsionaalsed väidetavalt saavutatava julgeolekuga.
EL ja USA saavad terrorismivastase võitluse eesmärgil andmevahetust jätkata ELi ja USA vastastikuse õigusabi osutamise lepingu raames.
Euroopa Komisjon teatas eile parlamendi presidendile Jerzy Buzekile saadetud kirjas, et komisjon võtab lähinädalatel vastu läbirääkimiste juhiste ettepaneku pikaajalise lepingu sõlmimiseks.
Juhised tegelevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu muredega ja tagavad eraelu puutumatuse ja andmekaitse.
Saadikud kordasid oma varasemaid, 17. septembril 2009. aastal vastu võetud resolutsioonis nimetatud nõudmisi.
ELi kodanike kohta käiv teave peab vastama ELi seadustele
2009. aasta septembris vastu võetud resolutsioonis nõudsid saadikud, et leping austaks täielikult ELi kodanike õigusi isikuandmete kaitse vallas.
Andmeid võib koguda vaid terrorismivastase võitluse eesmärgil ning tuleb leida sobiv tasakaal julgeolekumeetmete ning kodanikuvabaduste kaitse vahel.
Resolutsioonis leiti, et "edastatud andmete suhtes peaks kehtima samasugune õigusliku hüvitamise mehhanism nagu ELis hoitavate andmete suhtes, kaasa arvatud hüvitise maksmine isikuandmete ebaseadusliku töötlemise korral".
SWIFTi arutelu (10. veebruar 2010)
Euroopa Parlamendi raportöör Jeanine Hennis-Plasschaert (ALDE, NL) ütles, et finantsandmete kasutamine terrorismivastases võitluses on vajalik, kuid et andmekaitse osas "ei ole nõukogu olnud piisavalt tugev".
Ta kahetses samuti, et EL "tellib jätkuvalt julgeolekuteenuseid USAst ilma vastastikkuse põhimõtteta".
Ta leidis, et vahelepingus ette nähtud andmete edastamise ning säilitamise reeglid ei ole proportsionaalsed.
Nõukogu kõnevoor
Nõukogu eesistuja nimel ütles Alfredo Pérez Rubalcaba, et terrorismi rahastamise jälgimisprogramm (TFTP) on "hindamatu vahend, mis on aidanud ära hoida terrorirünnakukatseid".
Ta leidis, et tekst annab piisavad andmekaitse tagatised ja soovis, et parlament ja nõukogu töötaks välja institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis annaks saadikutele lihtsama juurdepääsu salastatud dokumentidele.
Oma lõppsõnas ütles Alfredo Pérez Rubalcaba, et ta ei saa lühikese aja jooksul esitada uut kokkuleppe projekti, kuid et ta soovib "mõne kuu pärast" saadikutega uuesti kohtuda, et esitleda USA administratsiooniga peetud läbirääkimiste tulemusi.
"Ja selle jaoks ma palungi teilt aega," lisas ta.
Komisjoni kõnevoor
Siseasjade volinik Cecilia Malmström ütles, et SWIFTi leping "ei ole kasulik mitte ainult USA jaoks, vaid kõigi jaoks" ja ta rõhutas, et terrorismivastase võitlusega tegelenud kohtuniku Jean-Louis Bruguière raport komisjonile "kinnitab, et TFTP on oluline infoallikas terrorismivastase võitluse jaoks".
Tema hinnangul oleks kokkuleppe tagasi lükkamine parlamendi poolt "tõsine oht" Euroopa kodanikele.
Fraktsioonide kõnevoor
Ernst Strasser (EPP-ED, AT) ütles: "Me tahame tagada ohutuse ja turvalisuse ning kodanikuvabadused ja andmekaitse võrdsetel alustel."
ELil on "hea partnerlus USAga", ent see, "kuidas see tekst sündis, ei tundu meile mõistlik," märkis ta.
"Me ei saa sellise olukorraga nõustuda," ütles Strasser ja lisas, et nõukogu andis paar julgustavat märki, ent sellega asi piirdus.
Martin Schulzi (S&D, DE) sõnul oli lepingu allkirjastamine "ELi valitsuste poolne viga".
"Kuidas andmeid säilitatakse, kuidas need taastatakse, kas ma saan nendega tutvuda, millal need kustutatakse?" küsis Schulz ja mõtiskles selle üle, kas andmeid kavatsetakse 90 aastat säilitada.
"See on lihtsalt halb kokkulepe, millele me lihtsalt ei saa alla kirjutada," ütles ta.
Sophia in't Veld (ALDE, NL) ütles, et SWIFT on "parlamendi jaoks võtmetähtsusega otsus" ning seda otsust ei tohiks mõjutada jutud väidetavast "julgeoleku august".
Me saame kokkuleppele oma nõusoleku anda vaid "sisu ja menetluse mõttes", märkis ta ja rõhutas, et "nõukogu vastused on ebapiisavad".
"Meie valijatel on õigus teada, et me võtame andmekaitset väga tõsiselt ning ei kiida nõukogu otsuseid lihtsalt heaks", lisas ta.
Rebecca Harms (Greens/EFA, DE) leidis, et "me peame vahelepingu maha hääletama, mitte hääletust edasi lükkama!"
Ta märkis, et ei tohi heaks kiita lepingut, mille kohta mitmed on ikka ja jälle öelnud, et see rikub teatud õigusakte.
Harmsi sõnul on häbiväärne, et USA kolleegid olid valmis alustama konstruktiivset dialoogi, ent nõukogu ei ole selleks valmis.
Timothy Kirkhope (ECR, UK) ütles, et ta on "pettunud ja vihane" nõukogu suhtumise pärast.
Kirkhope nentis, et nõukogu ja komisjon annavad viimaks rahustavaid signaale andmekaitse osas, kuid et parlament vajab nüüd aega olukorra hindamiseks
Lothar Bisky (GUE/NGL, DE) rõhutas, et vaheleping "saavutati kahtlase menetluse abil" ning et parlamendist püüti ümber hiilida.
ET
1
PHOTO
20100204PHT68464.jpg
ET
2
PHOTO
20100128PHT68167.jpg
ET
3
PHOTO
20100204PHT68466.jpg
ET
4
MULTIMEDIA
20100209MLT68670.asf
ET
5
MULTIMEDIA
20100209MLT68672.mp3
ET
6
PHOTO
20100209PHT68718.jpg
ET
7
PHOTO
20100209PHT68716.jpg
ET
8
PHOTO
20100210PHT68814.jpg
ET
9
PHOTO
20100209PHT68714.jpg
ET
10
PHOTO
20100209PHT68724.jpg
ET
11
PHOTO
20100211PHT68854.jpg
ET
12
PHOTO
20100209PHT68710.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
