P6_TA-PROV(2006)0550
Tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega tehtava koostöö rahastamisvahend *
A6-0430/2006
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (11877/2006 – C6-0265/2006 – 2006/0807(CNS) )
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (11877/2006) ELTs seni avaldamata.
;
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 181 a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0265/2006 );
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
–
võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ( A6-0430/2006 ),
1.
kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks;
2.
palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;
3.
palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda;
4.
palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;
5.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Nõukogu tekst Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud Muudatusettepanek 1 Põhjendus 3 (3)
Euroopa Liit ning tööstus- ja teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid on leppinud kokku tugevdada oma suhteid ja teha koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades mitmesuguste kahepoolsete instrumentide nagu lepingute, deklaratsioonide, tegevuskavade ja teiste sarnaste dokumentide abil.
(3)
Euroopa Liit ning tööstus- ja teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid on leppinud kokku tugevdada oma suhteid ja teha koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades mitmesuguste kahepoolsete
ja mitmepoolsete
instrumentide nagu lepingute, deklaratsioonide, tegevuskavade ja teiste sarnaste dokumentide abil.
Muudatusettepanek 2 Põhjendus 4 (4)
Kooskõlas neis instrumentides esitatud põhimõtetega viib ühendus ellu koostööpoliitikat, mille eesmärgiks on luua keskkond, mis aitab kaasa suhete sisseseadmisele ja arendamisele kõnealuste riikide ja territooriumitega.
Koostöömeetmed
aitavad luua soodsaid tingimusi
Euroopa
kohaloleku
ja
nähtavaloleku
tugevdamiseks neis riikides ning innustada majanduslikku, kaubanduslikku, teaduslikku, kultuurilist ja muud laadi vahetust ja suhtlemist
mõlema poole erinevate
osalejate vahel.
(4)
Kooskõlas neis instrumentides esitatud põhimõtetega viib ühendus ellu koostööpoliitikat, mille eesmärgiks on luua keskkond, mis aitab kaasa suhete sisseseadmisele ja arendamisele kõnealuste riikide ja territooriumitega.
Koostöömeetmed
peaksid aitama tugevdada
Euroopa
kohalolekut
ja
nähtavalolekut
neis riikides ning innustada majanduslikku, kaubanduslikku, teaduslikku, kultuurilist ja muud laadi vahetust
, dialooge
ja suhtlemist
asjassepuutuvate
osalejate vahel
vastavates sektorites
.
Muudatusettepanek 3 Põhjendus 4 a (uus)
(4 a) Ühenduse koostöö peaks edendama demokraatia ja õigusriigi arendamise ja tugevdamise üldist eesmärki ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise eesmärki.
Muudatusettepanek 4 Põhjendus 5 a (uus)
(5 a) Käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks tuleks sõltuvalt majanduslikust, sotsiaalsest ja poliitilisest taustast järgida diferentseeritud lähenemisviise, tehes koostööd partnerriikide ja -piirkondadega konkreetsete ja sihipäraste programmide alusel, mis põhinevad nende konkreetsel olukorral ning ühenduse konkreetsetel huvidel, strateegiatel ja prioriteetidel.
Muudatusettepanek 5 Põhjendus 6 a (uus)
(6 a) Ühenduse koostööpoliitika elluviimisel on koostöö järjepidevuse ja tõhususe tagamiseks hädavajalik menetluste suurem vastastikune täiendavus ning parem ühtlustamine, vastavusse viimine ja kooskõlastamine nii ühenduse ja liikmesriikide vahel kui suhetes teiste osalejatega.
Muudatusettepanek 6 Artikli 1 lõige 1 1.
Ühenduse
abist
toetatakse majanduslikku, rahanduslikku, tehnilist ja muud ühenduse pädevusse kuuluvat koostööd tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega.
1.
Ühenduse
finantsabist
toetatakse majanduslikku, rahanduslikku, tehnilist ja muud ühenduse pädevusse kuuluvat koostööd
lisas loetletud
tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega.
Muudatusettepanek 7 Artikli 1 lõige 2 2.
Nimetatud riikide ja territooriumitega tehtava koostöö
peamine eesmärk
on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega peetavaid sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel.
Koostöömeetmed aitavad
luua soodsamat keskkonda ühenduse suhete arendamiseks nende riikide ja territooriumitega ning edendada nendega dialoogi pidamist
ja
ühenduse
sealsete strateegiliste huvide kaitsmist
.
2.
Ühendus teeb partnerriikidega koostööd kooskõlas asutamislepingu XXI jaotisega.
Nimetatud riikide ja territooriumitega tehtava koostöö
põhieesmärk
on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega peetavaid sidemeid ning jätkata sidemete arendamist
artiklis 4 nimetatud valdkondades
nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel
, et
luua soodsamat
ja läbipaistvat
keskkonda ühenduse suhete arendamiseks nende riikide ja territooriumitega ning edendada nendega
tõhusa
dialoogi pidamist
, edendades samal ajal
ühenduse
huve
.
Muudatusettepanek 8 Artikli 2 lõige 2 2.
Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid
lisas 1
loetletud riike ja territooriumeid ning edaspidi nimetatakse neid partnerriikideks.
Ent põhjendavate asjaolude esinemisel ja piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et
1. lisas
loetlemata riigid on abikõlblikud.
Vastavad tingimused võib sätestada artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.
Komisjon
muudab nimetatud nimekirja vastavalt
OECD/arenguabikomitee arengumaade nimekirja
korrapärastele läbivaatustele ja teavitab sellest ka nõukogu
.
2.
Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid
lisas
loetletud riike ja territooriumeid ning edaspidi nimetatakse neid partnerriikideks.
Ent põhjendavate asjaolude esinemisel ja piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon
Euroopa Parlamendi eelneval nõusolekul ja
juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et
lisas
loetlemata riigid on abikõlblikud.
Vastavad tingimused võib sätestada artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.
Komisjon
teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu
OECD/arenguabikomitee arengumaade nimekirja
korrapärastest läbivaatustest tulenevatest muudatustest lisas olevas loetelus enne kui komisjon vajalikud muudatused vastu võtab
.
Muudatusettepanek 9 Artikli 3 lõige -1 a (uus)
-1 a.
Ühendus on rajatud demokraatia, õigusriigi, hea valitsemistava, inimõiguste, säästva arengu ja põhivabaduste austamise põhimõtetele ning püüab nimetatud väärtustele pühendumist partnerriikides ja -piirkondades dialoogi ja koostöö kaudu arendada ja tugevdada.
Muudatusettepanek 10 Artikli 3 lõige 1 1.
Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed
hõlmavad koostöövaldkondi
, mis on esitatud eelkõige ühenduse ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades ning
valdkondi, mis puudutavad
ühenduse
strateegilisi huve
.
1.
Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed
peavad olema kooskõlas koostöö eesmärkidega
, mis on esitatud eelkõige ühenduse ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades
,
ning ühenduse
enda huvidega
.
Muudatusettepanek 11 Artikli 3 lõige 2 2.
Käesoleva määruse alusel
meetmeid rakendades
tagab
komisjon
, et
koostööprojektid
on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas ühenduse teiste asjakohaste poliitikatega.
2.
Kõikide
käesoleva määruse alusel
rahastatavate meetmete ja kõikide käesoleva määrusega hõlmatud koostöövaldkondade osas
tagab
ühendus
, et
koostöö
on õiguslikult ja sisuliselt kooskõlas
erinevate välistegevuse valdkondade ja
ühenduse teiste asjakohaste poliitikatega.
Selline sidusus tagatakse poliitika määratlemisel, strateegilisel planeerimisel ning meetmete kavandamisel ja rakendamisel.
Muudatusettepanek 12 Artikli 3 lõige 2 a (uus)
2 a.
Käesoleva määruse rakendamisel tuleb sõltuvalt majanduslikust, sotsiaalsest ja poliitilisest taustast järgida diferentseeritud lähenemisviise, tehes koostööd partnerriikide ja -piirkondadega konkreetsete ja sihipäraste programmide alusel, mis põhinevad nende konkreetsel olukorral ning ühenduse konkreetsetel huvidel, strateegiatel ja prioriteetidel
.
Muudatusettepanek 13 Artikli 3 lõik 2 b (uus)
2 b.
Ühendus ja liikmesriigid parandavad oma poliitikavaldkondade, programmide ja meetmete rakendamise kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust partnerriikide ja -piirkondadega.
Muudatusettepanek 14 Artikli 4 sissejuhatav osa
Ühenduse
abist
toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja
abi
on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega.
Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele järgnevates koostöövaldkondades
:
Ühenduse
finantsabist
toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja
see
on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega.
Ühenduse finantsabi hõlmab järgmisi tegevusliike
:
Muudatusettepanek 15 Artikli 4 punkt 1
(
1) koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine ühenduse ja partnerriikide majandus-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel;
1) koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine ühenduse ja partnerriikide majandus-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade
ning sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate
esindajate vahel;
Muudatusettepanek 16 Artikli 4 punkt 3
(
3) dialoogi edendamine ühenduse ja partnerriikide poliitika-, majandus- ja
ühiskonnategelaste
ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;
3) dialoogi edendamine ühenduse ja partnerriikide poliitika-, majandus- ja
sotsiaalvaldkonnas osalejate
– sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate –
ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;
Muudatusettepanek 17 Artikli 5 lõige 1 1.
Meetmed käesoleva määruse alusel koostöö edendamiseks viiakse ellu mitmeaastaste koostööprogrammide raames, mis hõlmavad koostööd asjakohastes tegevusvaldkondades kõigi või selleks valitud partnerriikidega.
Komisjon koostab mitmeaastased koostööprogrammid ja määrab kindlaks nende kohaldamisala.
1.
Kõik
meetmed käesoleva määruse alusel koostöö edendamiseks viiakse ellu mitmeaastaste koostööprogrammide raames, mis hõlmavad koostööd
artiklis 4 osutatud
asjakohastes tegevusvaldkondades kõigi või selleks valitud partnerriikidega.
Komisjon koostab
pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist
mitmeaastased koostööprogrammid ja määrab kindlaks nende kohaldamisala.
Muudatusettepanek 18 Artikli 5 lõige 2 2.
Koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg.
Programmides sätestatakse ühenduse strateegilised huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja
oodatavad
tulemused.
Ühtlasi määratakse neis kindlaks ühendusepoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi.
Vajadusel võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus.
Koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.
2.
Mitmeaastased
koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg.
Programmides sätestatakse ühenduse strateegilised huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja
saavutatavad
tulemused.
Ühtlasi määratakse neis kindlaks ühendusepoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi.
Vajadusel võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus.
Mitmeaastased
koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks;
Euroopa Parlamendi taotlusel või
vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.
Muudatusettepanek 19 Artikli 5 lõige 3 3.
Koostööprogrammid ja mis tahes kokkuvõtted nende läbivaatamisest võtab komisjon vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 sätestatud menetluskorrale.
3.
Mitmeaastased
koostööprogrammid ja mis tahes kokkuvõtted nende läbivaatamisest võtab komisjon vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 sätestatud menetluskorrale.
Muudatusettepanek 20 Artikli 6 lõige 3 3.
Komisjon võtab tegevuskavad vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 sätestatud menetluskorrale.
Nimetatud korda tuleb kasutada tegevuskavades selliste muudatuste tegemiseks, mis seisnevad
tehnilises
kohandamistes, rakendamisperioodi pikendamises, assigneeringute ümberjaotamises kavandatud tegevuste vahel orienteeruva eelarve raames või eelarve suurendamises või vähendamises mahus, mis on väiksem kui 20% algsest eelarvest, juhul kui need muudatused on kooskõlas tegevuskavades sätestatud algsete eesmärkidega.
3.
Komisjon võtab
iga-aastased
tegevuskavad vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 sätestatud menetluskorrale.
Nimetatud korda tuleb kasutada tegevuskavades selliste muudatuste tegemiseks, mis seisnevad
tehnilistes
kohandamistes, rakendamisperioodi pikendamises, assigneeringute ümberjaotamises kavandatud tegevuste vahel orienteeruva eelarve raames või eelarve suurendamises või vähendamises mahus, mis on väiksem kui 20% algsest eelarvest, juhul kui need muudatused on kooskõlas tegevuskavades sätestatud algsete eesmärkidega.
Muudatusettepanek 21 Artikli 7 punkt 2
(
2) Partnerriigid ning nende institutsioonid ja detsentraliseeritud organid;
2)
Partnerriigid
ja -piirkonnad
ning nende institutsioonid ja detsentraliseeritud organid;
Muudatusettepanek 22 Artikli 9 lõige 3 3.
Komisjon võtab mitmeaastaste programmidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja teavitab sellest liikmesriike.
3.
Komisjon võtab mitmeaastaste programmidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja teavitab sellest liikmesriike
ning Euroopa Parlamenti
.
Muudatusettepanek 23 Artikli 10 lõike 1 punkt a
(
a) liikmesriigid ning eelkõige nende avalik-õiguslikud ja poolriiklikud asutused;
a) liikmesriigid
ja nende piirkondlikud ja kohalikud asutused
ning eelkõige nende avalik-õiguslikud ja poolriiklikud asutused;
Muudatusettepanek 24 Artikkel 11 a (uus)
Artikkel 11 a
Ühenduse finantshuvide kaitsmine
1.
Kõik käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitse eelkõige eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja igasuguse muu ebaseadusliku tegevuse eest vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta
1
ja 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest
2
ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta
3
.
2.
Lepingud annavad selgesõnaliselt komisjonile ja kontrollikojale õiguse viia läbi ühenduse fondidest finantseeritud töövõtjate ja alltöövõtjate auditeerimist, sealhulgas dokumentide auditeerimist ja kohapealset auditeerimist.
Lepingutega antakse komisjonile ka selgesõnalised volitused viia läbi kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, nagu on sätestatud määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96.
3.
Kõikide abi rakendamisest tulenevate lepingutega tagatakse komisjonile ja kontrollikojale lepingute täitmise ajal ja pärast seda lõikest 2 tulenevad õigused.
__________________
1
EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
2
EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
3EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
Muudatusettepanek 25 Artikli 12 lõige 1
(
1
)
Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, et teha kindlaks, kas
eesmärgid on saavutatud ning võimaldavad komisjonil koostada
soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks.
1.
Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, et teha kindlaks, kas
algselt sätestatud eesmärkide saavutamise tase, ühenduse rahastatud meetmete kulutasuvus ja nende mõju on olnud küllaldased
.
Selle põhjal koostab komisjon
soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks.
Muudatusettepanek 26 Artikli 12 lõige 1 a (uus)
1 a.
Hindamisaruanded koostatakse vajadusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste abil.
Muudatusettepanek 27 Artikli 12 lõige 2 a (uus)
2 a.
Komisjon kaasab käesoleva määrusega sätestatud ühenduse koostöö hindamisse kõik asjassepuutuvad sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.
Muudatusettepanek 28 Artikli 12 lõige 2 b (uus)
2 b.
Käesoleva määruse raames võetud meetmete ja ette võetud programmide hindamisuuringute rahastamiseks kasutatakse aastaeelarve piiratud osa.
Muudatusettepanek 29 Artikkel 13
Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aruande käesoleva määruse rakendamise kohta.
Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ning tutvustatakse rahastatud meetmeid ja programme.
Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel
üksikasjaliku
aruande käesoleva määruse rakendamise kohta.
Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ning tutvustatakse
kõiki
rahastatud meetmeid ja programme
ning esitatakse nii laialdaselt kui võimalik koostöömeetmete ja -programmide peamised tulemused ja mõjud
.
Muudatusettepanek 30 Artikli 14 lõige 4 4.
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti korrapäraselt komitee tööst ja esitab parlamendile asjakohased dokumendid, sealhulgas koosolekute päevakorra, meetmete kavandid ja kokkuvõtted protokollidest.
4.
Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti korrapäraselt komitee tööst ja esitab parlamendile asjakohased dokumendid, sealhulgas koosolekute päevakorra, meetmete kavandid ja
üksikasjalikud
kokkuvõtted protokollidest.
Muudatusettepanek 31 Artikkel 15
Käesolevas määruses esitatud meetmete rakendamiseks vajalikuks peetava ühendusepoolse rahastamise summa määrab igal aastal
finantsperspektiivi
arvestades kindlaks eelarvepädev asutus.
Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikus 2007.–2013. aastani on 172 miljonit eurot.
Käesolevas määruses esitatud meetmete rakendamiseks vajalikuks peetava ühendusepoolse rahastamise
iga-aastase
summa määrab igal aastal
finantsraamistikku
arvestades kindlaks eelarvepädev asutus.
Muudatusettepanek 32 Artikkel 15 a (uus)
Artikkel 15 a
Läbivaatamine
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2010 aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse rakendamist esimesel kolmel aastal, ning vajadusel õigusloomega seotud ettepaneku, millega viiakse sisse vajalikud muudatused.
