P6_TA(2004)0109
Strateegilised poliitilised suundumused
B6-0205 , 0211 , 0214 ja 0215/2004
Euroopa Parlamendi resolutsioon Barroso juhitava Euroopa Komisjoni strateegiliste poliitiliste suundumuste kohta
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse 22. juuli 2004. aasta otsust, millega José Manuel Durão Barroso valiti Euroopa Komisjoni presidendiks;
–
võttes arvesse 18. novembri 2004. aasta otsust Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0064.
, millega valiti nimetatud Euroopa Komisjon ajavahemikuks 22. novembrist 2004 kuni 31. oktoobrini 2009 ametisse;
–
võttes arvesse 18. novembri 2004. aasta resolutsiooni Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0063.
uue komisjoni valimise kohta;
–
võttes arvesse kehtivat Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhete raamkokkulepet, mille esimeeste konverents kiitis heaks 29. juunil 2000;
–
võttes arvesse kohustusi, mis komisjon võttis endale õigusloomekava osas, ja sellega seotud ajakava, mille esimeeste konverents kiitis heaks 30. jaanuaril 2002;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4;
A.
arvestades, et on hädavajalik, et uus komisjon esitab oma ametiaja algul üldised poliitilised suunised, millele ta rajab oma strateegia eelseisva viie aasta jooksul ja mille põhjal ta koostab oma järgnevad iga-aastased õigusloomekavad;
B.
arvestades, et komisjoni ettepanekud aastateks 2005–2009 peaksid moodustama tulevase tõelise tegevuskava, mis võimaldab parlamendil järgnevatel aastatel jälgida, hinnata ja arvustada tehtud edusamme ning saavutatud tulemusi;
C.
arvestades, et uue komisjoni ametisseastumine on suure potentsiaaliga areng Euroopa Liidu ja Euroopa kodanike poliitiliste prioriteetide parema kokkusobitamise protsessis;
1.
usub, et Euroopa Komisjoni 2004–2009 kesksed eesmärgid peaksid olema:
i)
suurendada säästva arengu põhjal Euroopa sotsiaalse turumajanduse konkurentsivõimet ja dünaamikat;
ii)
tagada laienemise edule tuginedes Euroopa ühtekuuluvus ja koondumine;
iii)
arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kaitstes seejuures kodanike põhiõigusi;
iv)
muuta Euroopa tugevamaks ja tõhusamaks jõuks turvalisema ning õitsvama maailma üles ehitamisel;
v)
parandada Euroopa kodanike elukvaliteeti ning
vi)
muuta Euroopa paremini toimivaks ja tuua Euroopa kodanikele lähemale;
Konkurentsivõimelisem ja ühtsem Euroopa
2.
palub komisjoni presidendil Barrosol jääda võetud võtmekohustuse juurde muuta Euroopa suurendatud konkurentsivõime oma ametiaja tähtsaimaks poliitiliseks prioriteediks ja täita see kohustus; usub, et strukturaalne majandusreform on keskse tähtsusega "Euroopa tööle panemisel", maksimeerides nõnda tööhõive, investeeringute ja kasvu väljavaateid Euroopa kodanike jaoks;
3.
kinnitab toetust ELi Lissaboni strateegiale kui parimale viisile saavutada konkurentsivõimeline Euroopa majandus, ja püsib arvamuse juures, et säästev majandusareng peaks olema tulevase poliitika juhtiv põhimõte;
4.
rõhutab siiski, et praegu on ELi Lissaboni strateegial liiga palju, sageli konkureerivaid eemärke; nõuab tungivalt, et komisjon investeeriks Koki raporti ja järgmise kevade vahekokkuvõtte kontekstis olulist poliitilist kapitali Lissaboni strateegia otstarbekohasemaks muutmisse ja uuesti keskendamisse kesksele eesmärgile tekitada säästev kasv ja tööhõive ning koostaks täpsema ajakava selle eesmärkide saavutamiseks järgmise viie aasta jooksul;
5.
kutsub komisjoni üles püüdlema eesmärgi poole tugevdada ja moderniseerida Euroopa mudelit, rõhutades majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste edusammude vastastikust sõltuvust;
6.
juhib tähelepanu sellele, et tugevama majanduse ja parema ühiskonna nägemused on täiendavad ning et Euroopa 21. sajandi konkurentsivõimestrateegia peaks põhinema suurepärasel haridusel, koolitusel ja teadustegevusel, kõrge kvaliteediga avalikel teenustel ja infrastruktuuril, sotsiaalsel integratsioonil, parematel töötingimustel, paremal töö ja eraelu tasakaalul ning juhtival rollil maailmas tehnoloogiate ja keskkonnastandardite osas;
7.
on arvamusel, et pidades silmas vananeva elanikkonna kriitilist probleemi ja tugevnevast rahvusvahelisest konkurentsist tulenevat probleemi peaks komisjon täitma tugevamalt juhirolli tööturgude paindlikumaks muutmise strateegiate väljapakkumisel ja liikmesriikide ergutamisel pensioneid reformima;
8.
usub, et silmapaistval kohal ELi majandusreformi kavas peaks olema konkreetne täiendav tegevus siseturu väljakujundamiseks, eriti energia-, transpordi-, telekommunikatsiooni- ja finantsteenuste valdkonnas;
9.
kutsub komisjoni üles looma siseturupoliitikat, mis käsitleb prioriteetsetena tarbijate huve ja sotsiaalset ühtekuuluvust; usub, et tuleks edendada sotsiaalsete ja keskkonnastandardite vastuvõtmist ning pöörata erilist tähelepanu tarbijate õigustele ja et siseturu arendamine ei peaks olema vastuolus kodanike õigusega kättesaadavatele ja kvaliteetsetele üldhuviteenustele;
10.
tuletab meelde, et aktiivne osalemine tööturul annab olulise panuse väärilisse elatustasemesse, regionaalarengusse ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse, kuigi võtmeroll on ka investeeringutel haridusse ja teadustegevusse ning valitsuse tegevusel turgude tõsiste probleemide korral;
11.
usub, et kui Euroopa soovib saada tõeliselt "teadmistepõhiseks" majanduseks ja ühiskonnaks, peavad EL ja liikmesriigid omistama kõrgema prioriteedi investeerimisele teadmistesse ja oskustesse parema hariduse ja elukestva õppe kaudu;
12.
kinnitab, et ühtekuuluvus on asutamislepingute ja tulevase Euroopa põhiseaduse aluspõhimõte, mis tugevdab suhteid Euroopa ja selle piirkondade vahel ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; kinnitab, et liidu eesmärkide, sealhulgas ühtekuuluvuse saavutamiseks mõeldud rahastamisvahendeid tuleks piisavalt eraldada;
13.
usub, et komisjon peaks omistama suurema prioriteedi usaldusväärse regionaalpoliitika arendamisele kõikide liikmesriikide jaoks; usub, et struktuuri- ja ühtekuuluvusvahendid peaksid aitama positiivselt kaasa piirkondlike erinevuste vähendamisele, Euroopa majanduse moderniseerimisele ning piirkondliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamisele;
14.
usub kindlalt, et tugevat ja dünaamilist majanduskeskkonda on võimalik luua ainult siis, kui uus komisjon võtab endale kohustuse vaadata läbi stabiilsuse ja kasvu pakt tagamaks, et selles on ühendatud tugeva kaitsevalli roll rahandusliku kohusetundetuse vastu ja vajaliku paindlikkuse pakkumine tagamaks, et Euroopa maksimeerib oma kasvupotentsiaali, ohustamata hindade stabiilsust;
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala
15.
usub, et siseriiklik ja rahvusvaheline võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega – ning neid toetavate struktuuridega – on otsustav Euroopa kodanikele turvalisema Euroopa üles ehitamisel; usub, et Euroopa peaks järgima tugevamat ühist julgeolekualast lähenemisviisi ja tõhusat, kooskõlastatud terrorismivastast poliitikat; rõhutab, kui tähtis on selles protsessis tagada õige tasakaal õiguskaitsenõuete ning põhivabaduste ja isikuandmete kaitse vahel;
16.
usub, et komisjon peaks jätkama kiireloomulise küsimusena teatud raskete piiriülese ulatusega kuritegude – nimelt terrorismi, uimasti- ja inimkaubanduse, rahapesu ja küberkuritegevuse – selgemate ühiste määratluste väljatöötamist, mida toetatakse vajaduse korral kokkulepitud miinimumkaristuse eeskirjadega;
17.
palub komisjonil omistada palju kõrgemat prioriteeti sellele, et tagada tõhusa poliitika keskse eeltingimusena antud valdkonnas liikmesriikide politsei-, kohtu- ja luureasutuste tihedam koordineerimine; nõuab tugevamaid meetmeid ELi tasandil, mis võimaldaksid terrorismi ja teiste raskete kuritegudega seotud isikute vara arestimist ja nende rahastamise äralõikamist;
18.
palub komisjonil esitada täiendavaid ettepanekuid Europoli ja Eurojusti tugevdamiseks, tagades samal ajal täieliku aruandekohustuse parlamendi ees ja andmekaitsestandardite järgimise;
19.
kinnitab vajadust enam selgitada varjupaigaõiguse küsimusi, kiirendada menetlusi otsustamisel, kellel on õigus saada varjupaika, ja sõlmida tagasivõtulepingud kolmandate riikidega; nõuab selgemat vahetegemist varjupaigataotlejatel, majanduslikel põhjustel ümberasujatel ja ajutistel pagulastel sõjaajal ning nende erinevat kohtlemist; usub, et komisjon peaks edendama õiglast ühist varjupaiga- ja sisserändepoliitikat, mis toetub aktiivsele sotsiaalse hõlvamise ja integratsiooni poliitikale; tõstab esile vajadust sidusamate ja järjekindlamate viisaeeskirjade järele ja tõhusa partnerluse järele kolmandate riikidega, et vähendada ebaseaduslikku sisserännet selle lähtekohas;
20.
rõhutab püsivat tegevusvajadust, et tugevdada ELi välispiire, mida toetab Euroopa piirivalvekorpuse loomine;
21.
nõuab tungivalt Euroopa põhiõiguste ameti loomist, et jälgida tõhusalt nende kohaldamist;
22.
palub astuda komisjonil kõik vajalikud sammud, et tagada nõuetekohase kolmanda samba andmekaitsevahendi vastuvõtmine, mis garanteeriks samad standardid nagu ühenduse õigusega juba teistes valdkondades kehtestatud;
23.
usub ühenduse meetodil põhineva integreeritud lähenemise jätkumise tähtsust justiits- ja siseasjade valdkonnas, nagu on kavandatud Tampere ja Haagi programmides;
Tugevam Euroopa turvalisemas maailmas
24.
usub, et õitsengu ja rahu huvides on oluline, et Euroopa kasutaks järgmist viit aastat stabiilsuse kujundamiseks oma naabrite seas, demokraatia, inimõiguste ja heade valitsemistavade edendamiseks kogu maailmas, rahvusvahelise vabakaubanduse laiendamiseks ja säästva arengu ergutamiseks; usub, et piirkondliku stabiilsuse ja demokraatia edendamine on selgesti eristatav lisaväärtus, mida EL saab pakkuda rahvusvahelisele kogukonnale, sageli rabava eduga; usub, et selles protsessis tuleks teha kõik jõupingutused liidu välistegevuse järjekindlamaks ja sidusamaks muutmiseks;
25.
omistab suurt tähtsust äsja ellukutsutud uuele naabruspoliitikale ja laiema Euroopa poliitikatele ning usub, et need uued poliitikad võivad olla võimsateks vahenditeks stabiilsuse, õitsengu, inimõiguste, demokraatia, heade valitsemistavade ja õigusriigi põhimõtete edendamisel Euroopas ja selle vahetus naabruses, sealhulgas Vahemere riikides; on arvamusel, et ka kõnealuste poliitikate põhjamõõtmele tuleb anda uus tõuge;
26.
kinnitab veel kord oma pühendumust jätkata liidu laiendamist vastavalt asutamislepingutes ja Euroopa Ülemkogu otsustes sätestatud põhimõtetele; rõhutab kandidaatriikide individuaalseid teeneid liikmesuse kriteeriumite täitmisel;
27.
kinnitab veel kord, et mitmepoolsed suhted võimaldavad kõige paremini teha kindlaks hädaohud ja tulla nendega toime, saavutada ülemaailmne rahu ja julgeolek ning tõepoolest võidelda kliimamuutustega; nõuab seepärast ELilt jätkuvat toetust mitmepoolsete vahendite loomiseks ja elluviimiseks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raames;
28.
usub, et komisjon peaks jätkama ELi arengupoliitika kui vahendi i) demokraatia, inimõiguste ja heade valitsemistavade soodustamiseks vähemedukates riikides ning ii) majandusliku edu, säästva arengu ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks, ümberkujundamist viisil, mida toestab abiprogrammide suurem tingimuslikkus, sidusus ja detsentraliseerimine; usub, et EL ja liikmesriigid peaksid seadma eesmärgiks suurendada aastaks 2015 kogukulusid arenguabile 0,7 protsendini sisemajanduse kogutoodangust;
29.
kutsub atlandiüleseid partnereid üles aktiivselt toetama ja tugevdama rahvusvahelisi institutsioone, kinnitama veel kord rahvusvahelise õiguse väärtust ning töötama üheskoos, et määrata kindlaks ühine reformikava, eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Bretton Woodsi institutsioonide jaoks, eesmärgiga tugevdada nende tõhusust, usaldusväärsust ja demokraatlikku legitiimsust;
30.
kutsub komisjoni üles tugevdama oma partnerlusstrateegiaid ja kohandama need tänaste väljakutsetega üheskoos praeguste juhtivate ülemaailmsete osalejatega, eriti Ameerika Ühendriikidega, kellega komisjon peab looma tingimused tihedama koostöö edendamiseks, eriti järgmistes valdkondades:
–
võitlus terrorismi ja terrorismi põhjuste vastu, liikudes samal ajal õiglase üleilmastumise poole, mis austab inimõigusi, demokraatiat ja säästvat arengut;
–
Lähis-Ida rahuprotsessi taaselustamine, mille eesmärgiks on elujõulise Palestiina riigi tunnustamine ja Iisraeli julgeoleku tagamine;
–
uue Doha arenguvooru edukas käivitamine, uskudes, et igal ebaõnnestumisel võiksid olla tõsised mõjud mitmepoolse vabakaubandussüsteemi tulevasele usaldusväärsusele, ning
–
atlandiüleses kaubanduses ja investeerimises säilinud tõkete kõrvaldamine, mis rajaneb 2005. aasta ELi – USA tippkohtumisel võetaval ühisel kohustusel kujundada aastaks 2015 välja atlandiülene turg;
Parem elukvaliteet
31.
kutsub komisjoni üles töötama sisepoliitika valdkonnas Euroopa elukvaliteedi parandamiseks järgmiste poliitikate kujundamise kaudu, mille eesmärk on:
–
pakkuda kodanikele võimalus kasutada täielikult neid eeliseid, mida annab neile töötamis-, õppimis- ja reisimisvabadus kogu ELi piires;
–
ehitada üles ühiskond, kus kõik kodanikud saavad nautida võrdseid võimalusi, kus puuetega inimeste õigusi ja vabadusi austatakse ning kus vaesust vähendatakse;
–
parandada õhu kvaliteeti meie linnades ja vee kvaliteeti meie jõgedes ja meie rannikutel;
–
parandada toiduohutust ja muid tagatisi tarbijate jaoks;
–
edendada tõhusamat ja teistest sõltumatut energiakasutust, mille tagavad üleeuroopalised energiavõrgud ja parem varustuskindlus;
–
järgida aktiivset transpordipoliitikat, mis rajaneb turgude tasakaalustatud liberaliseerimisel, infrastruktuuri ühenduste parandamisel, ja jätkuvat ohutuse edendamist ning
–
ergutada tegelemist jätkusuutliku põllumajanduse ja kalandusega, kaitsta meie maakohti, jõgesid ja merd ning tuua uut elu maa- ja rannikupiirkondadesse;
32.
nõuab komisjonilt tungivalt jõupingutuste mitmekordistamist, et Kyoto protokolli teise etappi liikudes tagada eelkõige ülemaailmsed sammud kliimamuutuste valdkonnas, samal ajal uurides avarduvaid võimalusi turumehhanismide arendamiseks, et püüda toime tulla selle ja teiste keskkonnaalaste väljakutsetega;
33.
palub komisjonil säilitada juba astutud märkimisväärseid edusamme ühtse põllumajanduspoliitika reformimisel, mille mõju on ja peaks olema poliitika muutmine avatumaks, mõjusamaks, detsentraliseeritumaks, turgu arvestavamaks ning tarbija- ja keskkonnasõbralikumaks; nõuab tungivalt samaaegse ühise kalanduspoliitika reformi jätkamist, sealhulgas Euroopa Kalandusfondi loomist;
Paremini toimiv Euroopa – lähemal kodanikule
34.
palub komisjonil tulla välja uuenduslike ideedega, et anda Euroopa kodaniku mõistele avaram sisu, nii et Euroopa annaks konkreetsele inimesele tema igapäevaelus nähtavat tulu;
35.
ergutab komisjoni kiirendama tööd parema õigusloome valdkonnas, et:
i)
lihtsustada ja vähendada olemasolevate õigusaktide mahtu,
ii)
kindlustada järjekindlate põhimõtete rakendamine uute õigusaktide koostamisel ja
iii)
tagada kokkulepitud menetlused ELi institutsioonide vahel kõigi oluliste õigusloome ettepanekute arvatavate mõjude eelhindamiseks;
36.
usub, et EL peaks varasemast enam keskenduma kehtiva õiguse tõhusale rakendamisele; kutsub komisjoni üles astuma kiiremaid ja järjekindlamaid samme, et tagada ELi õiguse korrektne ülevõtmine ja jõustamine liikmesriikides, ning astuma senisest proaktiivsemaid õiguslikke samme tõsiste õigusrikkumiste vastu;
37.
usub, et komisjoni juba esitatud finantsperspektiivid 2006. aasta järgseks perioodiks peaksid võtma korralikult arvesse eelmisest kevadest saadik aset leidnud arenguid, peegeldama uue komisjoni prioriteete (kooskõlas käesoleva resolutsiooniga) ja kehtima rahastamisperioodi kohta, mis vastab parlamendi ja komisjoni mandaatide pikkusele;
38.
rõhutab vajadust, et komisjon jätkaks sisereformide läbiviimist eesmärgiga muuta oma haldus maailmaklassi rahvusvahelise avalikule teenistusele vastavaks, mis kasutab nüüdisaegseid juhtimistavasid ning näitab avaliku sektori raha kasutamisel üles täielikku avatust ja aruandekohustust;
39.
nõuab, et volinikukandidaatide kuulamistel võetud erikohustustest võimalike huvide konfliktide osas peetakse kinni ja see tuuakse esile igas uues parlamendi ning komisjoni vahel kokku lepitud tegevusjuhendis;
40.
toonitab komisjoni tähtsat rolli kodanike teavitamisel sellest, miks Euroopa on oluline ja mille poole Euroopa püüdleb; usub, et komisjon peaks kiiremas korras välja töötama asjakohase kommunikatsiooni- ja kampaaniastrateegia, mis esitleb uut põhiseadust Euroopa kodanikele võimalikult selgel, ausal ja arusaadaval moel;
º
º º
41.
teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja Euroopa Komisjonile.
