Ebaseadusliku kalapüügiga võitlev ühenduse süsteem
Kalandus
2008-06-05 - 13:36
Parlamendiliikmed toetavad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks mõeldud ühenduse süsteemi loomist.
Nõuandemenetluse raames vastu võetud raportis teevad saadikud omapoolsed muudatusettepanekud muu hulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja ning liikmesriikide poolt rakendatavate kontrollimeetmete kohta.
Raporti poolt hääletas 624, vastu 12 ja erapooletuks jäi 8 saadikut.
Ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük on tõsine ning kasvav probleem kogu maailmas.
Teatud kalaliikide puhul, nt harilik tuun ja tursk, moodustab ebaseaduslik kalapüük isegi poole kogupüügist.
Olulisimad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi skandaalid viimastel aastatel on olnud seotud hariliku tuuniga, tursaga Barentsi meres ja Läänemeres ning patagoonia kihvkalaga.
Euroopa Komisjoni ettepaneku kesksed punktid on:
nimekirja loomine ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatest laevadest (nii ELi lipu all sõitvad kui muud);
tõhus kontrollimine, millega keelatakse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate kolmandate riikide laevade sisenemine;
ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade püütud kala impordi keelustamine, nõudes laeva lipuriigilt tunnistust kala seaduslikkuse kohta;
ühenduse hoiatusteate avaldamine juhtudel, kui kahtlustatakse ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga püütud kala avastamist;
kala impordi keelustamine riikidest, mida peetakse ELi süsteemiga koostööd mittetegevateks;
sätted, millega määratakse iga ülalmainitud olukorra puhul võetavad meetmed.
Ettepaneku vastuolulised aspektid
Vastuolu esineb kolmes peamises aspektis – määruse reguleerimisala, püügisertifikaadid ja sanktsioonide ühtlustamine.
Määruse reguleerimisala puhul on küsimus selles, kas määrus peaks kehtima ELi lipu all sõitvate laevade suhtes või ainult kolmandate riikide laevade suhtes.
Raportöör Marie-Hélène AUBERT (Greens/EFA, FR) leiab, et "kui ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitleva määruse sätteid ei kohaldada ELi laevade suhtes, väidetakse põhjendatult, et EL lubab endale ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi teostamise privileegi, kritiseerides samas teisi".
Seetõttu leiab ta, et "ühendus peab rakendama oma laevade ja ettevõtjate suhtes samu eeskirju kui teiste suhtes".
Parlamendiliikmed soovivad, et lisaks aluse omanikule ning käitajale teavitataks ka lipuriiki laeva lisamisest ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade Euroopa Ühenduse nimekirja.
Nimekiri tuleks avaldada Euroopa Liidu Ametlikus Teatajas ning kui üks omaniku laevadest on nimekirja kantud, siis tuleks põhjalikult kontrollida kõiki tema laevu.
Saadikud leiavad lisaks, et liikmesriigid ei tohi lubada oma lipu all sõitva ja nimekirjas oleva laeva eksporti ega tohi mingil tingimusel anda abi või toetust sellistele laevadele.
Nimekirja kantud kolmandate riikide kalalaevadele keelatakse sissesõit liikmesriikide sadamatesse, sadamateenuste osutamine ning lossimine, ümberlaadimine ja pardal töötlemine.
Püügisertifikaat võimaldab määrata kalatoote päritolu ja peab seega jääma määruse tugisambaks, leiab raportöör.
"Seda on peetud liiga keerukaks, kuid kalapüük tänases globaliseerunud maailmas ongi väga keerukas ettevõtmine, kus kala liigub alates püügihetkest kuni lõpptarbijani jõudmiseni läbi terve maailma.
Üle mitmete piiride, läbi sadamate ja lennujaamade liikudes tekib mitmeid võimalusi kokku segada seaduslik ja ebaseaduslik kala.
Tõhus ja laiahaardeline jälgitavuse süsteem on kesksel kohal, et viia ebaseaduslik kala müük miinimumini, "öeldakse raportis.
Praegu erinevad liikmesriikide rakendatavad sanktsioonid üksteisest märgatavalt ning nii komisjon kui ka kontrollikoda on märkinud, et trahvid ei ole hoiatavad.
Parlament on ammu kutsunud üles ühtlustama sanktsioone, mis oleksid piisavalt hoiatavad, mitte aga lihtsalt ettevõtluse kuluks loetavad.
Parlamendiliikmed soovivad, et haldussanktsioonina oleks võimalik kasutada vähemalt 300 000 euro suuruse maksimummääraga trahvi füüsiliste isikute puhul ja vähemalt 500 000 euro suuruse maksimummääraga trahvi juriidiliste isikute puhul.
Saadikud soovivad ka, et liikmesriigid võiksid kohaldada ka kriminaalsanktsioone, tingimusel, et sellised sanktsioonid on vähemalt samaväärsed haldussanktsioonidega.
Lisaks sellele kasutataks kaasnevaid sanktsioone, nt riigiabi või toetuse saamise ajutine, vähemalt programmiperioodi pikkune keeld või püsiv keeld ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade asjaomase finantsperioodi jooksul saadud riigiabi või toetuste tagasimaksmine.
Esimese aasta jooksul alates määruse jõustumisest teostatakse kontrolle iga kuue kuu tagant, et hinnata liikmesriikide valmisolekut määruse sätteid täies ulatuses kohaldada.
Rikkumiste tuvastamise korral nõutakse liikmesriikidelt vajalike kohanduste tegemist.
Marie-Hélène AUBERT (Greens/EFA, FR)
Dokument: A6-0/2008
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 04.06.2008
Hääletus: 05.06.2008
20080604IPR30756 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 06. juunist siit
ET
1
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
