7.3.2012 B7-0148/2012 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK nõukogu ja komisjoni avalduste alusel
vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 2
ELi diabeedivastase strateegia väljaarendamine ( 2011/2911(RSP) )
Marisa Matias
,
Patrick Le Hyaric
,
Kartika Tamara Liotard
,
Nikolaos Chountis
,
Jiří Maštálka
fraktsiooni GUE/NGL nimel
PE483.200v01-00 B7‑0148/2012 Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi diabeedivastase strateegia väljaarendamise kohta ( 2011/2911(RSP) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Lissaboni lepingu artiklit 168,
- võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2005. aasta rohelist raamatut „Tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamine: Euroopa mõõde ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel”, mis käsitleb II tüüpi diabeeti haigestumise mõjureid,
- võttes arvesse ELi eesistujariigi Austria poolt 15.–16. veebruaril 2006 Viinis korraldatud konverentsi „II tüüpi diabeedi ennetamine” järeldusi,
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi 27. aprilli 2006. aasta kirjalikku deklaratsiooni diabeedi kohta,
- võttes arvesse nõukogu 1. juuni 2006. aasta järeldusi tervete eluviiside propageerimise ja II tüüpi diabeedi ennetamise kohta,
- võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 11. septembri 2006. aasta resolutsiooni mittenakkuslike haiguste ennetamise ja tõrje kohta WHO Euroopa piirkonnas,
- võttes arvesse ÜRO 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni ülemaailmse diabeedipäeva kohta,
- võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013), ja sellele järgnenud komisjoni 22. veebruari 2011. aasta otsust kõnealuse programmi meetmete rahalise toetuse kohta,
- võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta valget raamatut „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013”,
- võttes arvesse seitsmendat teadusuuringute raamprogrammi (2007–2013) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006 (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).
ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi (2014–2020) „Horisont 2020”,
- võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta teatist „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus”,
- võttes arvesse ÜRO 20. mai 2010. aasta resolutsiooni mittenakkavate haiguste ennetamise ja tõrje kohta,
- võttes arvesse tähtsamaid tulemusi ja soovitusi seoses projektiga FP7-HEALTH- 200701 „DIAMAP – Euroopa diabeediuuringute tegevuskava”,
- võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus.
Innovaatiline liit” ja täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevat innovatsioonipartnerlust,
- võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni demograafiliste probleemide ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0400 .
ning 6. mai 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis Vastuvõetud tekstid, P7_TA (2010)0081.
,
- võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles käsitletakse rahvatervise ja tervishoiusüsteemide uuenduslikke lähenemisviise kroonilistele haigustele,
- võttes arvesse ÜRO 13. detsembri 2010. aasta korralduslikku resolutsiooni,
- võttes arvesse Moskva deklaratsiooni, mis võeti vastu ÜRO esimesel ülemaailmsel ministrite konverentsil tervislike eluviiside ja mittenakkavate haiguste tõrje kohta, mis toimus 28.–29. aprillil 2011. aastal Moskvas,
– võttes arvesse 2011. aasta septembris toimunud ÜRO tippkohtumist mittenakkavate haiguste teemal,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu seisukoha ja kohustuste kohta seoses mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumisega,
– võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,
A. arvestades, et diabeet on üks kõige levinumatest mittenakkavatest haigustest, mida hinnanguliselt põeb rohkem kui 32 miljonit ELi kodanikku, kes moodustavad peaaegu 10% kogu ELi rahvastikust, ning lisaks kannatab 32 miljonit inimest nõrgenenud glükoositaluvuse all, mis väga suure tõenäosusega areneb välja kliiniliselt diagnoositavaks diabeediks;
B. arvestades, et II tüüpi diabeet vähendab oodatavat eluiga 5–10 aasta võrra ja I tüüpi diabeet umbes 20 aasta võrra, ning arvestades, et ELis on aastas 325 000 surmajuhtumi põhjuseks diabeet, st iga kahe minuti tagant sureb üks ELi kodanik diabeedi tagajärjel;
C. arvestades, et tuvastatud riskitegurite vähendamist, eriti eluviisi harjumuste muutmist, peetakse üha enam põhiliseks ennetusstrateegiaks, mille abil vähendada nii I kui ka II tüüpi diabeedi esinemist, levimust ja komplikatsioone;
D. arvestades, et tuleb jätkata teadusuuringuid, et selgelt kindlaks määrata I tüüpi diabeedi riskitegurid, olukorras kus geneetilise eelsoodumuse uurimisega tegeletakse ning I tüüpi diabeeti haigestutakse üha varasemas eas;
E. arvestades, et II tüüpi diabeet on ennetatav haigus ja selle riskitegurid – nagu kehv ja tasakaalustamata toitumine, ülekaalulisus, vähene kehaline aktiivsus ja alkoholi tarbimine – on selgelt tuvastatud ning neid saab tõhusate ennetusstrateegiate abil vähendada;
F. arvestades, et diabeeti ei suudeta praegu veel välja ravida;
G. arvestades, et II tüüpi diabeedi komplikatsioone saab ära hoida varajase diagnoosiga ja tervislike eluviiside propageerimisega, kuid sageli diagnoositakse seda liiga hilja, sest ligi 50% kõigist diabeetikutest ei ole teadlikud oma tervislikust olukorrast;
H. arvestades, et kuni 75% diabeetikutest ei hoolitse korralikult oma tervisliku seisundi eest, mis toob kaasa komplikatsioonide suurema riski, tööviljakuse languse ja kulud ühiskonnale;
I. arvestades, et diabeeti põdevate inimeste arv Euroopas kasvab 2030. aastaks eeldatavalt 16,6% võrra, põhjuseks leviv ülekaalulisus, Euroopa rahvastiku vananemine ja muud tegurid, mis vajavad veel kindlakstegemist;
J. arvestades, et enamikus liikmesriikides langeb diabeedi arvele üle 10% tervishoiukulutustest, mõnel juhul on see näitaja koguni 18,5% ning üldised tervishoiukulutused ühe diabeeti põdeva ELi kodaniku kohta on keskmiselt 2100 eurot aastas, ning arvestades, et need kulutused paratamatult suurenevad, võttes arvesse diabeeti põdevate inimeste arvu suurenemist, rahvastiku vananemist ja sellega kaasnevat multihaigestumise kasvu;
K. arvestades, et diabeet on üks peamisi südameinfarkti, rabanduse, pimedaksjäämise, amputatsiooni ja neerupuudulikkuse põhjuseid, kui sellele ei ole tõsist tähelepanu pööratud või kui haigus on diagnoositud liiga hilja;
L. arvestades, et kui propageerida tervislikke eluviise ja kõigis poliitikavaldkondades pöörata tõsist tähelepanu neljale olulisele tervist mõjutavale tegurile – tubakas, kehv toitumine, vähene kehaline aktiivsus ja alkohol –, siis saab olulisel määral kaasa aidata diabeedi, selle komplikatsioonide ja diabeedist tingitud majanduslike ja sotsiaalsete kulude vältimisele;
M. arvestades, et sünnieelsed tingimused, kaasa arvatud kokkupuude keskkonnareostusega, avaldavad eluaegset mõju mitmes aspektis tervisele ja heaolule, kusjuures eriti suureneb hingamisteede haiguste tõenäosus ning vähktõve ja diabeedi risk;
N. arvestades, et diabeeti põdevad inimesed peavad 95% ulatuses oma ravi eest ise hoolt kandma, ning arvestades, et diabeedist tingitud koormus üksikisikutele ja nende peredele ei ole üksnes rahaline, vaid hõlmab ka psühhosotsiaalseid küsimusi ja elukvaliteedi langust;
O. arvestades, et vaid 14 liikmesriigil 27st on olemas riiklik raamkava või programm diabeediga võitlemiseks, ning puudub selge ülevaade selle kohta, milline on hea programm või milliseid häid tavasid riikide tasandil rakendatakse; arvestades, et ELi piires on diabeedi ravi kvaliteedis märkimisväärseid erinevusi ja ebavõrdsust;
P. arvestades, et puudub ELi õigusraamistik kaitsmaks diskrimineerimise eest inimesi, kes põevad diabeeti või muid kroonilisi haigusi, ning eelarvamused nende inimeste suhtes on ELis visad püsima koolides, töökohtadel, seltsitegevuses, kindlustuslepingute sõlmimisel ja juhilubade andmisel;
Q arvestades, et rahastamise ja infrastruktuuri puudumine diabeediuuringute koordineerimiseks ELis mõjutab negatiivselt ELi diabeediuuringuid ega võimalda diabeetikutel täiel määral kasu saada Euroopa teadusuuringute tulemustest;
R. arvestades, et diabeeti käsitlev Euroopa strateegia praegu puudub, vaatamata sellele, et Austria eesistumise ajal võeti vastu nõukogu järeldused tervete eluviiside propageerimise ja II tüüpi diabeedi ennetamise kohta ning vastu on ka võetud terve rida ÜRO resolutsioone ja Euroopa Parlamendi kirjalikke deklaratsioone diabeedi kohta;
S. arvestades, et diabeeti põdevad inimesed kogevad diskrimineerimist tööl, koolis ja ka muudes kohtades ja situatsioonides, sh juhilubade tegemisel;
1. võtab teadmiseks nõukogu järeldused, milles käsitletakse rahvatervise ja tervishoiusüsteemide uuenduslikke lähenemisviise kroonilistele haigustele, ning neis sisalduva üleskutse liikmesriikidele ja komisjonile algatada aruteluprotsess, eesmärgiga optimeerida reageerimist krooniliste haigustega seotud probleemidele;
2. tervitab Euroopa Parlamendi resolutsiooni Euroopa Liidu seisukoha ja kohustuste kohta mittenakkavate haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel, milles keskendutakse diabeedile kui ühele neljast peamisest mittenakkavast haigusest;
3. tervitab ELi eesistujariigi Taani konverentsi diabeedi teemal, mille 25.–27. aprillil 2012 korraldavad Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) ja Taani Diabeediliit;
4. kutsub komisjoni üles välja töötama ja rakendama ELi diabeedivastast strateegiat, mis oleks vormistatud ELi nõukogu soovitusena diabeedi ennetamise, diagnoosimise, ravi ning diabeedialase teavituse ja teadusuuringute kohta;
5. kutsub liikmesriike üles välja töötama, rakendama ja jälgima riiklikke diabeediprogramme, mille eesmärk on tervise edendamine, diabeedi prognoosimine, ennetamine, varajane diagnoosimine ja ravi ning mis on suunatud ka laiemale elanikkonnale, kuid eeskätt riskirühmadele, ning mis ühtlasi vähendaksid ebavõrdsust ja optimeeriksid tervishoiuressursse, kasutades vajaduse korral individuaalset lähenemisviisi;
6. kutsub liikmesriike üles lisama oma riiklikesse diabeediprogrammidesse tervisekontrolli programme, edendades põhimeetmetena diabeedi ennetamist ja varajast diagnoosimist;
7. kutsub komisjoni üles pidevalt jälgima kogu ELi piires, kuidas edeneb liikmesriikidel riiklike diabeediprogrammide rakendamine, sealhulgas ennetamine ja haiguse varajane avastamine, ning esitama iga kahe aasta tagant komisjoni aruande tulemuste kohta;
8. palub, et komisjon toetaks liikmesriike, koostades regulaarselt ülevaateid riiklikes diabeediprogrammides rakendatavatest parimatest tavadest;
9. kutsub liikmesriike üles töötama välja eluviisile suunatud sekkumisstrateegiad, mis hõlmaksid toitumist ja kehalisi harjutusi, ennetamaks II tüüpi diabeeti ja ülekaalulisust; rõhutab siinkohal vajadust viia toiduga seotud poliitikameetmed kooskõlla eesmärgiga propageerida tervislikku toitumist ja võimaldada tarbijatel teha teadlikke ja tervislikke valikuid;
10. kutsub liikmesriike üles ühendama koolide heal meditsiinisüsteemil põhineva varajase diagnoosimise teavitusel põhinevate ennetuskampaaniatega, mis on suunatud põhi- ja keskkoolidele, töötavale elanikkonnale ja tervishoiutöötajatele;
11. kutsub liikmesriike üles töötama välja raviprogramme, mis põhineksid parimatel tavadel ja tõenditel põhinevatel ravisuunistel, mida iga diabeeti põdeva inimese puhul tuleb kasutada vastavalt vastastikku kokkulepitud individuaalsetele prioriteetidele;
12. palub liikmesriikidel tagada, et esmase ja teisese ravi patsientidel oleks juurdepääs kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistide interdistsiplinaarsetele konsiiliumidele, diabeedi ravile ja tehnoloogiatele, sealhulgas e-tervise tehnoloogiatele, ühtlasi palub liikmesriikidel aidata patsientidel omandada ja kinnistada oskusi ja arusaamu, mida neil on vaja selleks, et iseenda pädeva raviga elukestvalt toime tulla;
13. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma võimalust regulaarselt kooskõlastada ja koguda, registreerida, jälgida ja hallata diabeedi epidemioloogilisi andmeid, mis põhinevad ühistel mõõtmiskriteeriumidel, ning majanduslikke andmeid, mis põhinevad diabeedi ennetamise ja ravi otsestel ja kaudsetel kuludel;
14. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama Euroopa diabeediuuringute koordineerimist, edendades koostööd nii Euroopa teadusasutuste ja tööstuse kui ka avaliku ja erasektori rahastamisasutuste vahel ning luues ühiseid taristuid, hõlbustamaks Euroopa diabeediuuringute alaseid jõupingutusi;
15. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suhtuma diabeeti kui esmatähtsasse sotsiaalsesse probleemi tervisevaldkonnas ning tagama diabeediuuringute rahastamisele jätkuva toetuse ELi praeguse ja tulevase teadusuuringute raamprogrammi kaudu, tunnistades ühtlasi I ja II tüüpi diabeedi selgesti eristatavateks haigusteks;
16. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama 2011. aasta septembris toimunud ÜRO mittenakkavate haiguste teemalise tippkohtumise tulemustele nõuetekohased ja piisavad järelmeetmed;
17. tuletab meelde, kui oluline on ELi ja liikmesriikide jaoks, pidades silmas mittenakkavate haigustega seotud eesmärkide saavutamist ning rahvatervise, sotsiaalsete ja majanduslike probleemide lahendamist, integreerida ennetustegevus veelgi rohkem oma keskkonda, toitu ja tarbijaid käsitlevatesse poliitikavaldkondadesse;
18. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.
