P7_TA-PROV(2011)0580
Üldsuse juurdepääs Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ***I
A7-0426/2011
Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (uuesti sõnastatud) ( KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD) )
(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)
Euroopa Parlament
, –
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2008)0229 ),
–
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 255 lõiget 2, vastavalt millele esitas komisjon oma algse ettepaneku parlamendile ( C6-0184/2008 ),
–
võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” ( KOM(2009)0665 ),
–
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 15,
–
võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 41 ja 42,
–
võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.
,
–
võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,
–
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni, petitsioonikomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi ( A7-0426/2011 ),
A.
arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi;
1.
võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;
2.
on seisukohal, et menetlus 2011/0073(COD) on muutunud kehtetuks, kuna komisjoni ettepaneku KOM(2011)0137 sisu integreeriti menetlusse 2008/0090(COD) ;
3.
palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;
4.
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Muudatusettepanek
Muudatusettepanek 1
Ettepanek võtta vastu määrus
Pealkiri
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidel
e
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
, millega määratletakse Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidel
e
juurdepääsu üldpõhimõtted ja piirangud
Muudatusettepanek
2
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 1
(1)
30. mai 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi.
Selguse huvides tuleks nimetatud määrus uuesti sõnastada.
(1)
Pärast muudetud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) jõustumist on dokumentidele juurdepääsu õigus laienenud kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele, sealhulgas Euroopa välisteenistusele, mistõttu 30. mai 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele)
1
tuleb teha olulisi muudatusi, kusjuures tuleks võtta arvesse nimetatud määruse algset rakendamist ning Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohast kohtupraktikat.
_________________
1
EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.
Muudatusettepanek 3
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 3
(3)
Avalikkus võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis.
Avalikkus aitab tugevdada demokraatia ja põhivabaduste
austamise põhimõtet
, nagu need on sätestatud ELi lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
(3)
Avalikkus võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis.
Avalikkus aitab tugevdada demokraatia
põhimõtet, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklites 9–12,
ja põhivabaduste
austamist
, nagu need on sätestatud ELi lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
Muudatusettepanek 4
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 3a (uus)
(3a)
Läbipaistvus peaks samuti tugevdama liidu institutsioonide, organite ja asutuste hea halduskorralduse põhimõtteid, nagu need on sätestatud harta artiklis 41 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298.
Selleks et viia ellu avatuse põhimõtet, tuleb sisemine halduskord vastavalt määratleda ning teha kättesaadavaks asjakohased rahalised vahendid ja inimressursid.
Muudatusettepanek 5
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 3b (uus)
(3b)
Avalikkus suurendab kodanike usaldust liidu institutsioonide vastu, sest parandab kodanike teadmisi liidu otsustusprotsessidest ja nende õigustest selles vallas.
Avalikkusega kaasneb ka suurem läbipaistvus halduslike ja seadusandlike menetluste rakendamisel.
Muudatusettepanek 6
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 3c (uus)
(3c)
Rõhutades läbipaistvuse põhimõtte normatiivset tähtsust, tugevdab see määrus liidu õigusriiklust ning aitab seega kaasa kuritegude ja kuritegeliku käitumise ärahoidmisele.
Muudatusettepanek 7
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 4
(4)
Üldpõhimõtted ja üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad üldsuse õigust pääseda juurde dokumentidele, on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001, mille kohaldamist alustati 3. detsembril 2001.
välja jäetud
Muudatusettepanek 8
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 5
(5)
Määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise kohta anti esimene hinnang 30. jaanuaril 2004 avaldatud aruandes.
9. novembril 2005. aastal otsustas komisjon algatada menetluse, mille eesmärk oli määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamine.
4. aprillil 2006. aastal kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles esitama ettepanekut määruse muutmiseks.
18. aprillil 2007. aastal avaldas komisjon rohelise raamatu, milles anti määruse rakendamisest ülevaade, ja algatas avaliku arutelu.
välja jäetud
Muudatusettepanek 9
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 6
(6)
Käesoleva määruse eesmärk on rakendada võimalikult täieulatuslikult üldsuse õigust pääseda juurde dokumentidele ning sätestada sellise juurdepääsu üldpõhimõtted ja
piirangud
vastavalt
EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 2
.
(6)
Käesoleva määruse eesmärk on rakendada võimalikult täieulatuslikult üldsuse õigust pääseda juurde dokumentidele ning sätestada
avalikest või erahuvidest lähtudes
sellise juurdepääsu üldpõhimõtted ja
erandid
vastavalt
ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikele 3 ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikega 1, milles on sätestatud liidu institutsioonide, organite ja asutuste töö avalikkus
.
Seepärast peaksid kõik teised dokumentidele juurdepääsu eeskirjad vastama käesolevale määrusele kooskõlas Euroopa Kohtu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispanga erisätetega, kui tegu on muude kui haldusalaste ülesannete täitmisega.
Muudatusettepanek 10
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 10
(10)
Mis puutub isikuandmete avalikustamisse, siis tuleks luua selge seos käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) vahel.
(10)
Liidu institutsioonid, organid ja asutused peaksid kasutama isikuandmeid kooskõlas andmesubjektide õigustega, nagu need on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 ja harta artiklis 8, liidu asjakohastes õigusaktides ja Euroopa Kohtu kohtupraktikas.
Muudatusettepanek 11
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 11
(11)
Liikmesriikidest pärinevate dokumentide, kohtutoimikutesse kuuluvate kolmandate isikute dokumentide ning selliste dokumentide avalikustamise kohta, mille institutsioonid on saanud neile
EÜ
õigusega uurimiseks antud erivolituste alusel, tuleks kehtestada selged eeskirjad.
(11)
Liikmesriikidest pärinevate dokumentide, kohtutoimikutesse kuuluvate kolmandate isikute dokumentide ning selliste dokumentide avalikustamise kohta, mille institutsioonid,
organid või asutused
on saanud neile
liidu
õigusega uurimiseks antud erivolituste alusel, tuleks kehtestada selged eeskirjad.
Muudatusettepanek 12
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 12
(12)
Tuleks tagada
ulatuslikum
juurdepääs dokumentidele juhtudel, kui institutsioonid toimivad seadusandjana, sealhulgas delegeeritud volituste alusel,
säilitades samal ajal institutsioonide otsustamisprotsessi tõhususe.
Sellised
dokumendid tuleks
võimalikult laiaulatuslikult
teha vahetult kättesaadavaks.
(12)
Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikega 3
tuleks tagada
täielik
juurdepääs dokumentidele juhtudel, kui institutsioonid toimivad
aluslepingute kohaselt
seadusandjana, sealhulgas delegeeritud volituste alusel
vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290
,
ja rakendusvolituste alusel vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291, ning võtavad vastu üldmeetmeid.
Ettevalmistavad seadusandlikud
dokumendid
ja institutsioonidevahelise menetluse eri etappidega seotud kogu teave, nagu nõukogu töörühma dokumendid, nõukogu liikmena tegutsevate liikmesriikide esindajate nimed ja seisukohad ning esimese lugemise kolmepoolse kohtumise dokumendid
tuleks teha
põhimõtteliselt kohe ja
vahetult
internetis üldsusele
kättesaadavaks.
Muudatusettepanek 13
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 12a (uus)
(12a)
Seadusandlikud tekstid tuleks koostada selgelt ja arusaadavalt ning avaldada Euroopa Liidu Teatajas.
Muudatusettepanek 14
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 12b (uus)
(12b)
Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peavad kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 295 ja käesoleva määrusega leppima kokku paremates õigusloometavades ning institutsioonide, organite ja asutuste ühistes sõnastusmudelites ja -tehnikates ning avaldama need Euroopa Liidu Teatajas, et tugevdada süsteemse läbipaistvuse põhimõtet ja parandada liidu dokumentide õiguslikku selgust.
Muudatusettepanek 15
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 12c (uus)
(12c)
Dokumendid muude kui seadusandlike menetluste kohta, nagu siduvad meetmed või sisemise korralduse, haldus- või eelarvedokumentidega seotud meetmed, või poliitilised dokumendid (nagu otsused, soovitused või resolutsioonid), peaksid olema kergesti ja võimaluse korral vahetult kättesaadavad vastavalt harta artiklis 41 sätestatud hea halduse põhimõttele.
Muudatusettepanek 16
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 12d (uus)
(12d)
Iga dokumendiliigi puhul peaks vastutav institutsioon, organ või asutus muutma kodanikele kättesaadavaks teabe järgitava sisemise menetluskorra kohta, asjaga tegelevate organisatsiooniliste üksuste ja nende pädevuse kohta ning seatud tähtaegade ja osakonna kohta, millega ühendust võtta.
Institutsioonid, organid ja asutused peaksid asjakohaselt arvesse võtma Euroopa Ombudsmani soovitusi.
Institutsioonid, organid ja asutused peaksid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 295 kokku leppima ühistes suunistes selle kohta, kuidas iga organisatsiooniline üksus peaks registreerima oma sisedokumente, need salastama juhul, kui võidakse kahjustada liidu huve, ning ajutiselt või pikaaegselt arhiveerima vastavalt käesolevas määruses sätestatud põhimõtetele.
Institutsioonid, organid ja asutused peaksid järjepidevalt ja kooskõlastatult teavitama üldsust käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmetest ja koolitama oma töötajaid, et need saaksid abistada kodanikke käesolevast määrusest tulenevate õiguste kasutamisel.
Muudatusettepanek 17
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 13
(13)
Õigusloomeprotsessi läbipaistvus on kodanike jaoks ülimalt tähtis.
Seepärast peaksid institutsioonid õigusloomeprotsessi raamesse kuuluvaid dokumente aktiivselt levitama.
Dokumentide aktiivset levitamist tuleks õhutada ka teistes valdkondades.
(13)
Õigusloomeprotsessi läbipaistvus on kodanike jaoks ülimalt tähtis.
Seepärast peaksid institutsioonid õigusloomeprotsessi raamesse kuuluvaid dokumente aktiivselt levitama ning parandama kommunikatsiooni võimalike taotlejatega.
Liidu institutsioonid peaksid vaikimisi tegema oma veebilehtedel üldsusele kättesaadavaks võimalikult paljud dokumendiliigid.
Dokumentide aktiivset levitamist tuleks õhutada ka teistes valdkondades.
Muudatusettepanek 18
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 13a (uus)
(13a)
Institutsioonid, organid ja asutused peaksid õigusloomeprotsessi avatuse ja läbipaistvuse parandamiseks leppima kokku institutsioonidevahelise lobistide ja teiste huvitatud poolte institutsioonidevahelise registri koostamises.
Muudatusettepanek 19
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 15
(15)
Teatavate dokumentide suhtes tuleks nende eriti tundliku sisu tõttu võimaldada erikohtlemist.
Selliste dokumentide sisust Euroopa Parlamendi teavitamise kord tuleks kehtestada institutsioonidevahelise kokkuleppega.
välja jäetud
Muudatusettepanek 20
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 16
(16)
Saavutamaks institutsioonide töös suuremat avalikkust,
peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võimaldama juurdepääsu
mitte ainult
enda
koostatud dokumentidele, vaid ka neile saabunud dokumentidele.
Sellega seoses meenutatakse, et Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsiooni nr 35 kohaselt
võib
liikmesriik
taotleda, et
komisjon või nõukogu
ei avaldaks kõnealusest riigist saabunud dokumendi sisu kolmandatele isikutele ilma tema eelneva nõusolekuta.
(16)
Saavutamaks institutsioonide
, organite ja asutuste
töös suuremat avalikkust,
tuleks võimaldada juurdepääs
mitte ainult
nende
koostatud dokumentidele, vaid ka neile saabunud dokumentidele.
Liikmesriik
võib taotleda, et
institutsioon, organ või asutus
ei avaldaks kõnealusest riigist saabunud dokumendi sisu kolmandatele isikutele
väljaspool institutsiooni, organit või asutust ennast
ilma tema eelneva nõusolekuta.
Muudatusettepanek 21
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 16a (uus)
(16a)
Euroopa Kohus on täpsustanud, et nõue konsulteerida liikmesriigiga seoses sellest liikmesriigist pärit dokumentidele juurdepääsu taotlemisega ei anna liikmesriikidele vetoõigust ega õigust kohaldada oma riigi õigusakte või sätteid ning institutsioon, organ või asutus, kellele taotlus esitatakse, võib juurdepääsu andmisest keelduda üksnes käesolevas määruses sätestatud erandite alusel
1
.
______________
1
18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-64/05 P, Rootsi v. komisjon, EKL 2007 lk I-11389.
Muudatusettepanek 22
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 17
(17)
Põhimõtteliselt peaksid
kõik institutsioonide dokumendid olema üldsusele kättesaadavad.
Tuleks
siiski
teha
erandeid
, et kaitsta teatavaid üldisi ja erahuve
.
Institutsioonidel
peaks olema
õigus kaitsta vajaduse korral oma sisenõupidamisi ja -arutelusid, et tagada võime täita oma ülesandeid
.
Erandite hindamisel peaksid institutsioonid kõigil liidu tegevusaladel võtma arvesse ühenduse õigusaktides sisalduvaid põhimõtteid isikuandmete kaitse kohta.
(17)
Kõik institutsioonide dokumendid
peaksid
olema üldsusele kättesaadavad.
Erandeid sellest põhimõttest
tuleks teha, et kaitsta teatavaid üldisi ja erahuve
, kuid selliste erandite suhtes tuleks kohaldada eeskirjade ja menetluste läbipaistvat süsteemi, ning üldeesmärgiks
peaks olema
rakendada kodanike põhiõigust pääseda ligi dokumentidele
.
Erandite hindamisel peaksid institutsioonid kõigil liidu tegevusaladel võtma arvesse ühenduse õigusaktides sisalduvaid põhimõtteid isikuandmete kaitse kohta.
Muudatusettepanek 23
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 18
(18)
Kõik eeskirjad, mis käsitlevad juurdepääsu institutsioonide dokumentidele, peaksid olema kooskõlas käesoleva määrusega.
(18)
Kuna käesoleva määrusega rakendatakse vahetult Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 15 ja harta artiklit 42, peaksid dokumentidele juurdepääsu käsitlevad põhimõtted ja piirangud olema ülimuslikud mis tahes eeskirja, meetme või tava suhtes, mille institutsioon, organ või asutus on võtnud vastu erineval õiguslikul alusel ning millega kehtestatakse täiendavaid või rangemaid erandeid, kui on sätestatud käesolevas määruses.
Muudatusettepanek 24
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 22
(22)
Käesolev määrus ei piira liikmesriikide, kohtute ja uurimisasutuste seniseid õigusi tutvuda dokumentidega.
välja jäetud
Muudatusettepanek 25
Ettepanek võtta vastu määrus
Põhjendus 23
(23)
Vastavalt
EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 3
näeb iga institutsioon oma kodukorras ette konkreetsed sätted juurdepääsu kohta tema dokumentidele
,
(23)
Vastavalt
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikele 3 ning käesolevas määruses sätestatud põhimõtetele ja eeskirjadele
näeb iga institutsioon
, organ ja asutus
oma kodukorras ette konkreetsed sätted juurdepääsu kohta tema dokumentidele
ja haldusalaste ülesannetega seotud dokumentidele.
Muudatusettepanek 26
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 1 – punkt a
(a) määrata kindlaks põhimõtted, tingimused ning üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad
EÜ asutamislepingu artiklis 255 ettenähtud
õigust pääseda juurde
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni (edaspidi „institutsioonid”)
dokumentidele, nõnda et üldsusele
antaks neile
dokumentidele võimalikult laiaulatuslik juurdepääs;
(a) määrata
kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 15
kindlaks põhimõtted, tingimused ning üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad õigust pääseda juurde
liidu institutsioonide, organite ja asutuste
dokumentidele, nõnda et üldsusele
antaks neile
dokumentidele võimalikult laiaulatuslik juurdepääs;
Muudatusettepanek 27
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 1 – punkt c
(c) soodustada head haldustava dokumentidele
juurdepääsu tagamisel
.
(c) soodustada
läbipaistvat ja
head haldustava
, et parandada juurdepääsu
dokumentidele
, ning eelkõige edendada suurema läbipaistvuse, vastutuse ja demokraatia üldisi eesmärke
.
Muudatusettepanek 28
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2
Juurdepääsuõigusega isikud
ja reguleerimisala
Juurdepääsuõigusega isikud
1.
Kõigil füüsilistel ja juriidilistel isikutel on õigus tutvuda institutsioonide dokumentidega, arvestades käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid, tingimusi ja piiranguid.
Kõigil füüsilistel ja juriidilistel isikutel
või füüsiliste ja juriidiliste isikute ühendustel
on õigus tutvuda institutsioonide,
organite ja asutuste
dokumentidega, arvestades käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid, tingimusi ja piiranguid.
2.
Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi institutsiooni valduses olevate dokumentide suhtes, see tähendab institutsiooni koostatud ja talle saadetud ning tema valduses olevate dokumentide suhtes, mis seonduvad tema vastutusalasse kuuluva poliitika, tegevuse või otsustega seonduvate küsimustega kõikides Euroopa Liidu tegevusvaldkondades.
3.
Ilma et see piiraks artiklite 4 ja 9 kohaldamist, tehakse dokumendid üldsusele kättesaadavaks kas kirjaliku taotluse alusel või otse elektroonilises vormis või registri kaudu.
Eelkõige tehakse artikli 12 kohaselt vahetult kättesaadavaks seadusandliku menetluse käigus koostatud ja saadud dokumendid.
4.
Tundliku sisuga dokumentide suhtes, nagu need on määratletud artikli 9 lõikes 1, kohaldatakse vastavalt nimetatud artiklile erikohtlemist.
5.
Käesolevat määrust ei kohaldata dokumentide suhtes, mille on ühenduse kohtutele esitanud muud isikud kui institutsioonid.
6.
Ilma et see piiraks EÜ õigusega huvitatud isikutele kehtestatud konkreetseid juurdepääsuõigusi, ei ole uurimistoimikusse või üksikjuhtumit käsitleva akti menetlustoimikusse kuuluvad dokumendid üldsusele juurdepääsetavad enne, kui kõnealune akt on lõplik.
Dokumendid, mis sisaldavad teavet, mille institutsioon on saanud või kogunud füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt sellise uurimise käigus, ei ole üldsusele juurdepääsetavad.
7.
Käesolev määrus ei piira institutsioonide valduses olevatele dokumentidele juurdepääsu õigust, mis tuleneb rahvusvahelise õiguse dokumentidest või institutsioonide poolt nende rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidest.
Muudatusettepanek 29
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 2a (uus)
Artikkel 2a
Reguleerimisala
1.
Käesolevat määrust kohaldatakse liidu institutsioonide, organite või asutuste valduses olevate kõikide dokumentide suhtes, see tähendab nende koostatud ja neile saadetud ning nende valduses olevate dokumentide suhtes kõikides liidu tegevusvaldkondades.
Euroopa Kohtu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispanga suhtes kohaldatakse käesolevat määrust ainult juhul, kui nad täidavad haldusülesandeid.
2.
Dokumendid tehakse üldsusele kättesaadavaks kas elektrooniliselt Euroopa Liidu Teatajas või institutsiooni, organi või asutuse ametlikus registris või kirjaliku taotluse alusel.
Seadusandliku menetluse käigus koostatud ja saadud dokumendid tehakse käesoleva määruse artikli 12 kohaselt vahetult kättesaadavaks.
3.
Käesolev määrus ei piira institutsioonide valduses olevatele dokumentidele suuremat juurdepääsuõigust, mis võib tuleneda rahvusvahelise õiguse dokumentidest või nende rakendamiseks institutsioonide vastuvõetud õigusaktidest või liikmesriikide seadustest.
Muudatusettepanek 30
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(a) dokument – mis tahes teabekandjal esitatud
sisu
(paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena)
, mille institutsioon on ametlikult koostanud ja ühele või mitmele saajale edastanud või muul viisil registreerinud või mille institutsioon on saanud;
elektroonilisel teabekandjal, andmetöötlus- või päringusüsteemis olevad andmed on dokumendid, kui neist saab sealt süsteemi
vahendite
abil väljatrüki või elektroonilises vormis koopia teha
;
(a) dokument – mis tahes teabekandjal esitatud
andmesisu
(paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena),
mis käsitleb liidu institutsiooni, organi või asutuse vastutusalasse kuuluvaid küsimusi.
Elektroonilisel teabekandjal, andmetöötlus- või päringusüsteemis
, sh institutsiooni töös kasutatavates välistes süsteemides
olevad andmed on dokumendid,
eelkõige
kui neist saab sealt
asjaomase
süsteemi
mis tahes mõistliku vahendi
abil väljatrüki või elektroonilises vormis koopia teha
.
Institutsioon, organ või asutus, mis kavatseb luua uue elektrooniliste teabekandjate süsteemi või oluliselt muuta olemasolevat süsteemi, peab hindama selle tõenäolist mõju juurdepääsuõigusele, tagama, et juurdepääsuõigus kui põhiõigus oleks tagatud ning toimima viisil, mis edendab läbipaistvuse eesmärki.
Elektrooniliste teabekandjate süsteemidesse salvestatud teabe päringufunktsioonid kohandatakse nii, et need rahuldaksid üldsuse taotlusi.
(aa) salastatud dokumendid – dokumendid, mis on vastavalt käesoleva määruse artikli 3a lõikele 1 täielikult või osaliselt salastatud;
(ab) õigusakt – hõlmab käesoleva määruse eesmärkidel dokumente, mis on koostatud või vastu võetud õigusaktide vastuvõtmise seadusandlike menetluste käigus, kaasa arvatud delegeeritud ja rakendusvolituste alusel võetud üldkohaldatavad meetmed, ja üldkohaldatavad aktid, mis on liikmesriikides ja nende jaoks õiguslikult siduvad;
(ac) haldusülesanne – meetmed asjaomase institutsiooni, organi või asutuse organisatoorsete, haldus- või eelarveküsimuste lahendamiseks;
(ad) arhiveerimissüsteem – institutsioonide, organite ja asutuste vahend või menetlus, et hallata struktureeritult kõigi pooleliolevatele või hiljuti lõpetatud menetlustele viitavate dokumentide arhiveerimist;
(ae) ajalooline arhiiv – institutsioonide, organite või asutuste arhiivide osa, mis on punktis a sätestatud tingimustel valitud alaliseks säilitamiseks;
Euroopa Liidu Teatajas ning institutsioonide, organite ja asutuste veebilehtedel avaldatakse üksikasjalik loetelu kõikidest õigusaktide kategooriatest, mis kuuluvad punktides a–a c esitatud määratluste alla.
Institutsioonid, organid ja asutused lepivad samuti kokku ühistes arhiveerimise kriteeriumides ja avaldavad need.
(b) kolmas isik – iga füüsiline või juriidiline isik või iga üksus väljaspool asjaomast institutsiooni, sealhulgas liikmesriigid, muud
ühenduse või ühendusevälised
institutsioonid ja organid ning kolmandad riigid.
(b) kolmas isik – iga füüsiline või juriidiline isik või iga üksus väljaspool asjaomast institutsiooni,
organit või asutust,
sealhulgas liikmesriigid, muud
liidu või liiduvälised
institutsioonid ja organid ning kolmandad riigid.
Muudatusettepanek 31
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 3a (uus)
Artikkel 3a
Dokumentide salastamise ja salastatuse kustutamise menetlus
1.
Kui selleks on artikli 4 lõike 1 alusel olemas riigi poliitikast tulenevad põhjused, ja ilma et see piiraks parlamentaarset kontrolli liidu ja riiklikul tasandil, salastab institutsioon, organ või asutus dokumendi, kui selle avaldamine kahjustaks liidu või ühe või mitme liikmesriigi oluliste huvide kaitset, eriti avaliku julgeoleku, kaitse- ja sõjalistes küsimustes.
Dokument võidakse salastada osaliselt või täielikult.
Dokumendid salastatakse järgmiselt:
(a)
EU TOP SECRET – kategooria, mida kasutatakse ainult sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib väga tõsiselt kahjustada liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve;
(b)
EU SECRET – kategooria, mida kasutatakse ainult sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib tõsiselt kahjustada liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve;
(c)
EU CONFIDENTIAL – kategooria, mida kasutatakse sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib kahjustada liidu või ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve;
(d)
EU RESTRICTED – kategooria, mida kasutatakse sellise teabe ja materjali puhul, mille loata avaldamine võib negatiivselt mõjutada liidu või ühe või mitme liikmesriigi huve.
2.
Dokumendid salastatakse ainult juhul, kui see on vajalik.
Võimaluse korral määravad dokumentide koostajad salastatud dokumentidele kuupäeva või ajavahemiku, mille jooksul või mille lõppedes võib salastatuse kategooriat alandada või selle kaotada.
Juhul kui see ei ole võimalik, vaatavad nad dokumendid läbi vähemalt iga viie aasta järel, et teha kindlaks, kas esialgne salastatuse kategooria on endiselt vajalik.
Salastatuse kategooria peab olema märgitud selgelt ja nõuetekohaselt ning see säilib ainult niikaua, kui teavet on vaja kaitsta.
Vastutus dokumentide salastamise eest ja salastatuse kategooria järgneva alandamise või kaotamise eest lasub institutsioonil, organil või asutusel, kellelt dokumendid pärinevad, või institutsioonil, organil või asutusel, kes sai salastatud dokumendi kolmandalt isikult või teiselt institutsioonilt, organilt või asutuselt.
3.
Ilma et see piiraks teiste liidu institutsioonide, organite või asutuste juurdepääsuõigust, avaldatakse salastatud dokumendid kolmandatele isikutele nende isikute nõusolekul, kellelt dokument pärineb.
Juhul kui salastatud dokumendi töötlemisel osaleb rohkem kui üks institutsioon, organ või asutus, toimub salastamine samal alusel, ning kui nad hindavad kaitse vajalikkust erinevalt, algatatakse vahendamine.
Seadusandlike menetlustega seotud dokumente ei salastata; rakendusmeetmeid salastatakse enne nende vastuvõtmist, kui salastamine on vajalik ning selle eesmärk on hoida ära meetme enda kahjustamist.
Konfidentsiaalse teabe jagamist käsitlevate rahvusvaheliste lepingutega, mis on sõlmitud liidu nimel, ei anna kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile õigust piirata Euroopa Parlamendi juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele.
4.
Artiklites 7 ja 8 sätestatud korras esitatud taotlusi salastatud dokumentidele juurdepääsuks lahendavad üksnes isikud, kellel on õigus tutvuda kõnealuste dokumentidega.
Need isikud otsustavad ka seda, missuguseid viiteid võib avalikus registris salastatud dokumentidele teha.
5.
Salastatud dokumendid säilitatakse institutsiooni, organi või asutuse registris või avaldatakse nende isikute nõusolekul, kellelt dokument pärineb.
6.
Institutsioon, organ või asutus, kes otsustab keelata juurdepääsu salastatud dokumendile, põhjendab seda otsust viisil, mis ei kahjusta artikli 4 lõikes 1 sätestatud eranditega kaitstavaid huve.
7.
Ilma et see piiraks riiklikku parlamentaarset kontrolli, võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kui lahendatakse taotlusi, mis käsitlevad juurdepääsu liidu salastatud dokumentidele, järgitakse käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid.
8.
Salastatud dokumente käsitlevad institutsioonide, organite või asutuste eeskirjad avalikustatakse.
Muudatusettepanek 32
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a
(a) avaliku julgeolekuga
, sealhulgas füüsiliste või juriidiliste isikute turvalisusega;
(a)
liidu või ühe või mitme liikmesriigi
avaliku julgeolekuga;
Muudatusettepanek 33
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d
(d)
ühenduse
või liikmesriigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga;
(d)
liidu
või liikmesriigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga;
Muudatusettepanek 34
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 2 – sissejuhatav osa
2.
Institutsioonid keelavad juurdepääsu dokumentidele, mille avaldamine kahjustaks:
2.
Institutsioonid
, organid ja asutused
keelavad juurdepääsu dokumentidele, mille avaldamine kahjustaks:
Muudatusettepanek 35
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c
(c) õigusnõustamist
või kohtu-, vahekohtu- või vaidluste lahendamise menetlust;
(c)
kohtumenetluste raames toimuvat
õigusnõustamist;
Muudatusettepanek 36
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 2 – punkt e
(e)
valikumenetlus
e objektiivsust ja erapooletust.
(e)
avaliku hanke
menetluste objektiivsust ja erapooletust,
kuni telliv institutsioon, organ või asutus on otsuse teinud, või valikukomisjoni tööd töötajate töölevõtmise menetluses, kuni ametisse nimetav asutus on otsuse teinud.
Muudatusettepanek 37
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 3
3.
Keelatakse
juurdepääs järgmistele dokumentidele
, kui
nende
avaldamine
kahjustaks
oluliselt
institutsioonide
otsustamisprotsessi
:
3.
Juurdepääs dokumentidele, mille institutsioon on koostanud sisekasutuseks, või institutsioonile saadetud dokumentidele, mis käsitlevad küsimust, milles see institutsioon ei ole veel otsust teinud,
keelatakse
ainult juhul
, kui
nende
avaldamine
häiriks nende sisu ja olukorra objektiivsete asjaolude tõttu ilmselgelt ja
oluliselt otsustamisprotsessi
.
(a) dokumendid, mis käsitlevad küsimust, milles ei ole veel otsust tehtud;
(b) dokumendid, mis sisaldavad sisekasutuseks esitatud arvamusi osana asjaomaste institutsioonide sisearuteludest ja eelkonsultatsioonidest, isegi pärast otsuse tegemist.
Muudatusettepanek 38
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 4
4.
Lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid ei kohaldata juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve.
Lõike 2 punkti a kohaldamisel
loetakse avaldamist ülekaalukaid üldisi huve teenivaks, kui taotletud
teave
on seotud heidetega keskkonda.
4.
Avaldamise üldiste huvide kaalumisel lõigete 1 kuni 3 alusel
loetakse avaldamist ülekaalukaid üldisi huve teenivaks, kui taotletud
dokument
on seotud
põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtete kaitsega, riiklike vahendite aruka haldamisega või õigusega elada tervislikus keskkonnas, samuti
heidetega keskkonda.
Institutsioon, organ või asutus, kes viitab nimetatud erandile, peab tegema objektiivse ja individuaalse hindamise ning tõendama, et kaitstava huvi kahjustamise oht ei ole mitte ainult hüpoteetiline, vaid prognoositav, ning täpsustama, kuidas dokumendile juurdepääs võib konkreetsel juhul tegelikult kahjustada kaitstavat huvi.
Muudatusettepanek 39
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 4a (uus)
4a.
Dokumendid, mille avaldamine ohustaks keskkonnakaitset, nt seoses haruldaste liikide paljunemiskohtadega, avaldatakse ainult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes
1
.
________________________
1
ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.
Muudatusettepanek 40
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 5
5.
Avaliku võimu kandjate, avalike teenistujate ja huvigruppide esindajate nimed, ametikohad ja ametiülesanded seoses nende ametialase tegevusega avaldatakse, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes kahjustaks nende andmete avaldamine asjaomaseid isikuid.
Muud isikuandmed avaldatakse kooskõlas selliste andmete seadusliku töötlemise tingimustega, mis on sätestatud üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel käsitlevates EÜ õigusaktides.
5.
Isikuandmeid ei avaldata juhul, kui nende andmete avaldamine kahjustaks asjaomase isiku eraelu puutumatust või isikupuutumatust.
Sellist kahju ei ole tekitatud juhul, kui:
– andmed puudutavad üksnes asjaomase isiku ametialast tegevust, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et andmete avaldamine kahjustaks seda isikut;
– andmed puudutavad üksnes avalikku teenistujat, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et andmete avaldamine kahjustaks seda isikut või temaga seotud isikuid;
– andmed on asjaomase isiku nõusolekul juba avalikustatud.
Isikuandmed avaldatakse sellegipoolest, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve.
Sellisel juhul peab asjaomane institutsioon, organ või asutus üldiseid huve täpsustama.
Ta esitab põhjused, miks konkreetsel juhul üldised huvid kaaluvad üles asjaomase isiku huvid.
Kui institutsioon, organ või asutus keeldub dokumendile juurdepääsu lubamisest käesoleva lõike alusel, kaalub ta, kas dokumendile oleks võimalik anda osaline juurdepääs.
Muudatusettepanek 41
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 7
7.
Käesolevas artiklis sätestatud erandeid kohaldatakse
üksnes
nii kaua,
kuni kaitse on
dokumendi
sisust lähtuvalt õigustatud.
Erandeid võib kohaldada
maksimaalselt 30 aasta jooksul.
Dokumentide puhul, mille suhtes kehtivad erandid ja mis käsitlevad isikuandmete kaitset või ärihuve, ning tundliku sisuga dokumentide puhul võib vajaduse korral jätkata erandi kohaldamist ka pärast selle tähtaja lõppu.
7.
Käesolevas artiklis sätestatud erandeid
ei kohaldata põhimõtteliselt selliste dokumentide suhtes, mis on esitatud menetluse raames, mille tulemusel võetakse vastu õigusakt või muu üldkohaldatav delegeeritud või rakendusakt.
Samuti ei kohaldata erandeid dokumentide suhtes, mille lobistid ja teised huvitatud pooled esitavad institutsioonidele, organitele või asutustele eesmärgiga mõjutada poliitika tegemist.
Erandeid
kohaldatakse nii kaua,
kui seda õigustab
dokumendi
sisu ja igal juhul
maksimaalselt 30 aasta jooksul.
Muudatusettepanek 42
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 4 – lõige 7a (uus)
7a.
Institutsioon, organ või asutus võib teadustöö eesmärgil anda lõigetega 1–3 hõlmatud dokumentidele eelisjuurdepääsu.
Eelisjuurdepääsu andmise korral tehakse teave kättesaadavaks ainult selle kasutamisele kehtestatud nõuetekohaste piirangute kohaselt.
Muudatusettepanek 43
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5
Konsulteerimine
Konsulteerimine kolmandate isikutega
1.
Kolmandate isikute dokumentide puhul konsulteerib institutsioon kolmanda isikuga, et hinnata, kas tuleks kohaldada artiklis 4 osutatud erandit, välja arvatud juhul, kui on ilmne, et dokument tuleb avaldada või et seda ei tohi avaldada.
1.
Kolmandate isikute dokumentide puhul konsulteerib institutsioon
, organ ja asutus
kolmanda isikuga, et hinnata, kas tuleks kohaldada artiklis 4 osutatud erandit, välja arvatud juhul, kui on ilmne, et dokument tuleb avaldada või et seda ei tohi avaldada.
2.
Kui taotlus on esitatud seoses liikmesriigist pärineva dokumendiga, konsulteeritakse asjaomase liikmesriigi ametiasutustega, välja arvatud dokumentide puhul, mis on edastatud selliste menetluste raames, mille eesmärk on õigusakti või muu üldkohaldatava
akti
väljatöötamine.
Institutsioon, kelle valduses dokument on, avaldab selle, välja arvatud juhul, kui liikmesriik esitab selle mitteavaldamiseks põhjendused, mis tuginevad artiklis 4 osutatud eranditele
või liikmesriigi enda õigusaktide konkreetsetele sätetele, mille kohaselt asjaomase dokumendi avaldamine ei ole lubatud.
Institutsioon hindab liikmesriigi esitatud põhjenduste asjakohasust niivõrd, kuivõrd need tuginevad käesolevas määruses sätestatud eranditele.
2.
Kui taotlus on esitatud seoses liikmesriigist pärineva dokumendiga
ja kui tekib kahtlus selle suhtes
,
kas dokument kuulub ühe erandi alla,
konsulteeritakse asjaomase liikmesriigi ametiasutustega, välja arvatud dokumentide puhul, mis on edastatud selliste menetluste raames, mille eesmärk on õigusakti või muu üldkohaldatava
delegeeritud või rakendusakti
väljatöötamine.
Institutsioon, kelle valduses dokument on, avaldab selle, välja arvatud juhul, kui liikmesriik esitab selle mitteavaldamiseks põhjendused, mis tuginevad artiklis 4 osutatud eranditele
, ja teeb otsuse, võttes aluseks oma hinnangu selle kohta, kas kõnealune dokument kuulub erandi alla.
3.
Kui liikmesriik saab taotluse tema valduses oleva dokumendi kohta, mis on pärit mõnelt institutsioonilt, ning kui ei ole ilmne, et dokument tuleb avaldada või et seda ei tohi avaldada, konsulteerib liikmesriik asjaomase institutsiooniga, et teha otsus, mis ei sea ohtu käesoleva määruse eesmärke
.
Selle asemel võib liikmesriik suunata taotluse institutsioonile.
3.
Kui liikmesriik saab taotluse tema valduses oleva dokumendi kohta, mis on pärit mõnelt institutsioonilt,
organilt või asutuselt,
ning kui ei ole ilmne, et dokument tuleb avaldada või et seda ei tohi avaldada, konsulteerib liikmesriik asjaomase institutsiooniga, et teha otsus, mis ei sea ohtu käesoleva määruse eesmärke.
Selle asemel võib liikmesriik suunata taotluse institutsioonile.
Muudatusettepanek 44
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 5a (uus)
Artikkel 5a
Õigusaktid
1.
Kooskõlas ELi lepingu artiklites 9–12 esitatud demokraatlike põhimõtetega ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga peavad institutsioonid, kes tegutsevad seadusandjana, kaasa arvatud delegeeritud ja rakendusvolituste alusel, samuti nõukogu liikmetena tegutsevad liikmesriigid tagama võimalikult ulatusliku juurdepääsu oma tegevust käsitlevatele dokumentidele.
2.
Dokumendid, mis on seotud õigusloomeprogrammidega, kodanikuühiskonnaga peetavate eelkonsultatsioonidega ja mõju hindamisega ning mis tahes muud seadusandliku menetlusega seotud ettevalmistavad dokumendid ning dokumendid, mis on seotud liidu õiguse ja poliitika rakendamisega, on kättesaadavad kasutajasõbralikul ja kooskõlastatud institutsioonidevahelisel veebilehel ning avaldatakse Euroopa Liidu Teataja eraldi elektroonilises seerias.
3.
Seadusandliku menetluse käigus avaldavad kõik otsustamisprotsessis osalevad institutsioonid, organid või asutused oma ettevalmistavad dokumendid ja kogu seonduva teabe, sealhulgas õiguslikud arvamused Euroopa Liidu Teataja eraldi seerias ning asjaomase menetluse kulgu kajastaval ühisel veebilehel.
4.
Kui õigusaktid on vastu võetud, avaldatakse need Euroopa Liidu Teatajas, nagu on sätestatud artiklis 13.
Muudatusettepanek 45
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 1
1.
Dokumentidele
juurdepääsu taotlused esitatakse mis tahes kirjalikus vormis, sealhulgas
elektroonilises vormis
,
ühes
EÜ asutamislepingu artiklis 314
osutatud keeltest
ning piisava täpsusega, et institutsioon võiks dokumendi identifitseerida
.
Taotleja ei ole kohustatud taotlust põhjendama.
1.
Taotlusi Euroopa Parlamendi
dokumentidele
juurdepääsuks võib esitada kirjalikult või
elektroonilises vormis ühes
ELi lepingu artikli 55 lõikes 1
osutatud keeltest.
Taotleja ei ole kohustatud taotlust põhjendama.
Muudatusettepanek 46
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 6 – lõige 2
2.
Kui taotlus ei ole piisavalt täpne või kui taotletud dokumendid ei ole identifitseeritavad
,
palub institutsioon taotlejal taotlust täpsustada ning abistab taotlejat selles, andes näiteks teavet avalike dokumendiregistrite kasutamise kohta.
Artiklites 7 ja 8 sätestatud tähtaegasid hakatakse arvestama alates hetkest, mil institutsioon on palutud selgitused kätte saanud.
2.
Kui taotlus ei ole piisavalt täpne või kui taotletud dokumendid ei ole identifitseeritavad, palub institutsioon
, organ või asutus 15 päeva jooksul
taotlejal taotlust täpsustada ning abistab taotlejat selles, andes näiteks teavet avalike dokumendiregistrite kasutamise kohta.
Artiklites 7 ja 8 sätestatud tähtaegasid hakatakse arvestama alates hetkest, mil institutsioon on palutud selgitused kätte saanud.
Muudatusettepanek 47
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 2
2.
Erandjuhtudel, näiteks kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga paljusid dokumente, võib lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada 15 tööpäeva võrra, tingimusel et taotlejale teatatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus.
2.
Erandjuhtudel, näiteks kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga paljusid dokumente, võib lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada
ainult üks kord maksimaalselt
15 tööpäeva võrra, tingimusel et taotlejale teatatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus.
Muudatusettepanek 48
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 3
3.
Osalise või täieliku keeldumise korral võib taotleja
15 tööpäeva jooksul institutsiooni vastuse saamisest arvates esitada kordustaotluse, milles palub institutsioonil oma seisukoht läbi vaadata.
3.
Institutsioon teavitab taotlejat, kas ja millal on hiljem tõenäoliselt võimalik osaline või täielik juurdepääs dokumendile
.
Taotleja võib
15 tööpäeva jooksul institutsiooni vastuse saamisest arvates esitada kordustaotluse, milles palub institutsioonil oma seisukoht läbi vaadata
.
Muudatusettepanek 49
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 7 – lõige 4a (uus)
4a.
Iga institutsioon nimetab isiku, kelle ülesanne on kontrollida, et kõigist käesolevas artiklis sätestatud tähtaegadest peetakse nõuetekohaselt kinni.
Muudatusettepanek 50
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – lõige 1
1.
Kordustaotlus lahendatakse viivitamata.
30
tööpäeva jooksul alates sellise taotluse registreerimisest lubab institutsioon juurdepääsu taotletud dokumendile ja tagab sellele juurdepääsu kõnealuse ajavahemiku jooksul vastavalt artiklile 10 või siis esitab kirjalikus vastuses osalise või täieliku keeldumise põhjused.
Osalise või täieliku keeldumise korral teavitab institutsioon taotlejat tema käsutuses olevatest õiguskaitsevahenditest.
1.
Kordustaotlus lahendatakse viivitamata.
Hiljemalt 15
tööpäeva jooksul alates sellise taotluse registreerimisest lubab institutsioon
, organ või asutus
juurdepääsu taotletud dokumendile ja tagab sellele juurdepääsu kõnealuse ajavahemiku jooksul vastavalt artiklile 10 või siis esitab kirjalikus vastuses osalise või täieliku keeldumise põhjused.
Osalise või täieliku keeldumise korral teavitab institutsioon
, organ või asutus
taotlejat tema käsutuses olevatest õiguskaitsevahenditest.
Muudatusettepanek 51
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – lõige 2
2.
Erandjuhtudel, näiteks kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga paljusid dokumente, võib lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada 15 tööpäeva võrra, tingimusel et taotlejale teatatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus.
2.
Erandjuhtudel, näiteks kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga paljusid dokumente, võib lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada
ainult üks kord maksimaalselt
15 tööpäeva võrra, tingimusel et taotlejale teatatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus.
Muudatusettepanek 52
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8 – lõige 4
4.
Kui institutsioon ettenähtud tähtaja jooksul ei vasta, loetakse see eitavaks vastuseks ja see annab taotlejale õiguse algatada institutsiooni vastu kohtumenetlus ja/või esitada kaebus ombudsmanile
EÜ asutamislepingu
vastavate sätete alusel.
4.
Kui institutsioon
, organ või asutus
ettenähtud tähtaja jooksul ei vasta, loetakse see
lõplikuks
eitavaks vastuseks ja see annab taotlejale õiguse algatada institutsiooni vastu kohtumenetlus ja/või esitada kaebus ombudsmanile
aluslepingute
vastavate sätete alusel.
Muudatusettepanek 53
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 8a (uus)
Artikkel 8a
Uus taotlus
Kui taotleja soovib pärast dokumentide saamist institutsioonilt uusi dokumente, käsitletakse seda päringut uue taotlusena kooskõlas artiklitega 7 ja 8.
Muudatusettepanek 54
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 9
Artikkel 9
välja jäetud
Tundliku sisuga dokumentide käsitlemine
1.
Tundliku sisuga dokumendid on dokumendid, mis pärinevad institutsioonidest või nende loodud ametitest, liikmesriikidest, kolmandatest riikidest või rahvusvahelistest organisatsioonidest ning mis on liigitatud kui „TRÈS SECRET/TOP SECRET”, „SECRET” või „CONFIDENTIEL” vastavalt asjaomase institutsiooni eeskirjadele, mis kaitsevad Euroopa Liidu või selle ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud valdkondades, eelkõige avaliku julgeoleku alal, kaitsepoliitilistes ja sõjalistes küsimustes.
2.
Artiklites 7 ja 8 sätestatud korras esitatud taotlusi pääseda juurde tundliku sisuga dokumentidele lahendavad üksnes isikud, kellel on õigus tutvuda kõnealuste dokumentidega.
Ilma et see piiraks artikli 11 lõike 2 kohaldamist, annavad need isikud hinnangu ka selle kohta, millised viited tundliku sisuga dokumentidele kantakse avalikku registrisse.
3.
Tundliku sisuga dokumendid kantakse registrisse ja avalikustatakse üksnes nende isikute nõusolekul, kellelt dokument pärineb.
4.
Institutsioon, kes otsustab keelata juurdepääsu tundliku sisuga dokumendile, põhjendab seda otsust viisil, mis ei kahjusta artiklis 4 kaitstavaid huve.
5.
Liikmesriigid võtavad kohaseid meetmeid tagamaks, et kui lahendatakse taotlusi, mis käsitlevad juurdepääsu tundliku sisuga dokumentidele, järgitakse käesoleva artikli ja artikli 4 põhimõtteid.
6.
Tundliku sisuga dokumente käsitlevad institutsioonide eeskirjad avalikustatakse.
7.
Komisjon ja nõukogu teavitavad Euroopa Parlamenti tundliku sisuga dokumentidest institutsioonide vahel kokku lepitud korras.
Muudatusettepanek 55
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 3a (uus)
3a.
Dokumendi sisu on nägemispuude, töökeele või kasutatava operatsioonisüsteemi osas diskrimineerimiseta kättesaadav.
Institutsioonid tagavad taotlejale tehnilise diskrimineerimiseta tegeliku juurdepääsu dokumentide sisule.
Muudatusettepanek 56
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 10 – lõige 4
4.
Taotlejalt võib nõuda koopia tegemis- ja saatmiskulude tasumist.
See tasu ei tohi ületada koopiate tegemise ja saatmise tegelikku maksumust.
Kohapeal dokumendiga tutvumine, alla
20
A4 formaadis koopia tegemine ja vahetu juurdepääs elektroonilises vormis või registri kaudu on tasuta.
4.
Taotlejalt võib nõuda koopia tegemis- ja saatmiskulude tasumist.
See tasu ei tohi ületada koopiate tegemise ja saatmise tegelikku maksumust.
Kohapeal dokumendiga tutvumine, alla
50
A4 formaadis koopia tegemine ja vahetu juurdepääs elektroonilises vormis või registri kaudu on tasuta.
Muudatusettepanek 57
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 11 – lõige 3
3.
Institutsioonid võtavad viivitamata vajalikke meetmeid, et
koostada register
, mis
saab kasutuskõlblikuks 3. juuniks 2002.
3.
Institutsioonid võtavad viivitamata vajalikke meetmeid, et
luua institutsioonide dokumendiregistrite jaoks ühine kasutajaliides
, mis
tagaks registritevahelise koordineerimise.
Muudatusettepanek 58
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 1
1.
Üldsusele tehakse
vahetult juurdepääsetavaks dokumendid, mis on koostatud või saadud
ELi
õigusaktide või muude üldkohaldatavate aktide vastuvõtmise menetluse käigus
, kui artiklitest 4 ja 9 ei tulene teisiti
.
1.
Institutsioonid, organid ja asutused teevad elektroonilises vormis või registri kaudu üldsusele
vahetult juurdepääsetavaks
eelkõige need
dokumendid, mis on koostatud või saadud
liidu
õigusaktide või muude üldkohaldatavate aktide vastuvõtmise menetluse käigus.
Muudatusettepanek 59
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 12 – lõige 4
4.
Iga institutsioon määrab oma kodukorras kindlaks, millised muud dokumendiliigid
on
üldsusele vahetult
juurdepääsetavad
.
4.
Iga institutsioon määrab oma kodukorras kindlaks, millised muud dokumendiliigid
tehakse ennetavalt
üldsusele vahetult
juurdepääsetavaks
.
Muudatusettepanek 60
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13 – lõige 1 – punkt b
(b)
ühised
seisukohad, mille nõukogu võtab vastu
EÜ asutamislepingu artiklites 251 ja 252
osutatud
menetluste
kohaselt
,
ning nende ühiste seisukohtade aluseks olevad põhjendused, samuti Euroopa Parlamendi seisukohad nendes menetlustes;
(b) seisukohad, mille nõukogu võtab vastu
ELi toimimise lepingu artiklis 294
osutatud
menetluse
kohaselt, ning nende ühiste seisukohtade aluseks olevad põhjendused, samuti Euroopa Parlamendi seisukohad nendes menetlustes;
Muudatusettepanek 61
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 13 – lõige 1 – punkt f
(f)
ühenduse poolt või
kooskõlas ELi lepingu artikliga
24 sõlmitud rahvusvahelised lepingud
.
(f)
rahvusvahelised lepingud, mille Euroopa Liit on sõlminud
kooskõlas ELi lepingu artikliga
37 ning ELi toimimise lepingu artiklitega 207 ja 218
.
Muudatusettepanek 62
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 14a (uus)
Artikkel 14a
Teabeametnik
1.
Iga institutsiooni, organi ja asutuse kõik üldised haldusüksused nimetavad ametisse teabeametniku, kes vastutab käesoleva määruse sätete ja hea haldustava järgimise eest haldusüksuses.
2.
Teabeametnik otsustab, missugust teavet on otstarbekas üldsusele anda:
(a) seoses käesoleva määruse rakendamisega;
(b) arvestades head tava;
ning tagab selle teabe levitamise asjakohasel kujul ja viisil.
3.
Teabeametnik hindab, kas tema üldise haldusüksuse teenistustes järgitakse head tava.
4.
Teabeametnik võib suunata teavet taotleva isiku teise üldisesse haldusüksusesse, kui kõnealune teave jääb väljapoole tema pädevusala ning kuulub sama institutsiooni, organi või asutuse teise üksuse pädevusalasse, juhul kui sellel on niisugust teavet.
Muudatusettepanek 63
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 14b (uus)
Artikkel 14b
Hea ja avatud halduse põhimõte
Institutsioonid, organid ja asutused peavad üleminekuperioodil enne ELi toimimise lepingu artiklis 298 ette nähtud ja harta artiklis 41 sätestatud nõuetel põhinevate eeskirjade vastuvõtmist võtma vastu ja avaldama hea haldustava eeskirjast lähtudes üldised suunised ELi toimimise lepingu artiklis 339 sätestatud konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse pidamise kohustuse ning heast ja läbipaistvast juhtimistavast ja isikuandmete kaitsest tulenevate kohustuste ulatuse kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.
Nende suunistega sätestatakse ka käesoleva määruse täitmata jätmisel kohaldatavad karistused kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega, liidu muude teenistujate teenistustingimustega ja institutsioonide sise-eeskirjadega.
Muudatusettepanek 64
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 15 – pealkiri
Institutsioonide haldustavad
Institutsioonide,
organite ja asutuste läbipaistvust käsitlevad
haldustavad
Muudatusettepanek 65
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 15 – lõige 1a (uus)
1a.
Institutsioonid, organid ja asutused teavitavad kodanikke õiglasel ja läbipaistval viisil oma organisatsiooni struktuurist, näidates ära siseüksuste pädevusalad, sisemise töökorralduse ja nende pädevuses olevate menetluste soovituslikud tähtajad ning teenistused, kelle poole võivad kodanikud pöörduda abi, teabe või haldusasutuste antava õigusabi saamiseks.
Muudatusettepanek 66
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 15 – lõige 2a (uus)
2a.
Dokumendid Euroopa Liidu eelarve, selle täitmise ning ELi vahendite ja toetuste saajate kohta on avalikud ja kodanikele kättesaadavad.
Nimetatud dokumendid on kättesaadavad ka eraldi veebilehe ja andmebaasi vahendusel ning liidu finantsläbipaistvust käsitleva andmebaasi kaudu.
Muudatusettepanek 67
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 16
Käesolev määrus ei piira olemasolevate autoriõigusealaste eeskirjade kohaldamist, mis võivad piirata kolmanda isiku õigust
dokumentidest koopiaid saada või
avalikustatud dokumente paljundada või kasutada.
Käesolev määrus ei piira olemasolevate autoriõigusealaste eeskirjade kohaldamist, mis võivad piirata kolmanda isiku õigust avalikustatud dokumente paljundada või kasutada.
Muudatusettepanek 68
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 17 – pealkiri (uus)
Lõppsätted
Muudatusettepanek 69
Ettepanek võtta vastu määrus
Artikkel 17 – lõige 1a (uus)
1a.
Hiljemalt ...* avaldab komisjon aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitab soovitusi ja vajaduse korral ettepanekuid käesoleva määruse läbivaatamiseks, mis on vajalik muutunud olukorra tõttu, ning tegevusprogrammi institutsioonide, organite või asutuste võetavate meetmete kohta.
_______________
* Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.
