Täiskogu eelinfo - Strasbourg 13.-16.märts 2006
2006-03-09 - 09:54
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev:
Aset leiab inimkaubanduse-teemaline ühendatud arutelu.
Lisaks käsitletakse Alain HUTCHINSON i raportit "Ettevõtete teise asukohta üleviimine regionaalarengu kontekstis".
ALDE fraktsioon esitab Euroopa Komisjonile suulise küsimuse selle kohta, kas too kavatseb esitada ettepanekuid olukorra parandamiseks seoses kolmandate riikide kodanike ja 1. mail 2004. aastal ELiga ühinenud liikmesriikide kodanike ebavõrdse kohtlemisega tööturul.
Teisipäev:
Arutusele tuleb Reino PAASILINNA raport, mis käsitleb infoühiskonna olulisust majanduskasvu ja tööhõive seisukohast.
Keskpäeval toimub pidulik istung Saksamaa Liitvabariigi presidendi Horst KÖHLER i osalusel.
Kolmapäev:
Hommikupoolikul teevad nõukogu ja komisjoni avalduse 23.-24. märtsil aset leidva Euroopa Ülemkogu ettevalmistuste kohta ning pärastlõunal üld- ja välisasjade mitteametliku nõukogu (10.-11. märts) tulemuste kohta.
Lisaks toimub pidulik istung, kus parlamendi poole pöördub Palestiina omavalitsuse president Mahmoud ABBAS .
Pealelõunal arutatakse Elmar BROK i raporti põhjal liidu edasist laienemist.
Neljapäev:
Arutatakse Antonios TRAKATELLIS e ning Marianne THYSSEN i tervise- ja tarbijakaitse tegevusprogrammi (2007 - 2013) kohta esitatud raporteid.
20060216BRI05330
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Pidulik istung - Saksamaa Liitvabariigi president
2006-03-09 - 09:54
Teisipäeval kell 12.00 Strasbourgi aja järgi toimub pidulik istung Saksamaa Liitvabariigi presidendi Horst KÖHLERi auks.
Horst Köhler on Saksamaa president alates 01. juulist 2004.
Arutelu: 14.03.2006 Saksamaa Liitvabariigi presidendi Horst KÖHLERi elulugu (ingliskeelne)
ET
1
LINK
www.bundespraesident.de: Der Bundespräsident / Curriculum Vitae Prof. Dr. Horst Köhler
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Euroopa Ülemkogu ettevalmistamine
2006-03-09 - 09:54
Kolmapäeva hommikupoolikul teevad nõukogu ja komisjoni avalduse 23.-24. märtsil aset leidva Euroopa Ülemkogu ettevalmistuste kohta.
Ülemkogu keskseks teemaks on Lissaboni strateegia ning see leiab aset täpselt kuus aastat pärast Ülemkogu, kus Lissaboni strateegia osas kokku lepiti.
Arutelu: 15.03.2006
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Infoühiskond
Infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest
2006-03-09 - 09:54
Raport on parlamendi vastus Euroopa Komisjoni teatisele “i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”.
Teatises kirjeldab komisjon, kuidas kavatsetakse saavutada ühtne Euroopa inforuum, infotehnoloogia tipptase läbi piisava rahastamise ning tõeline infoühiskond.
Raportöör Reino PAASILINNA (PSE, FI) teeb omapoolseid soovitusi nende eesmärkide tegelikuks saavutamiseks, rõhutades, et selle eest vastutavad lisaks komisjonile ka liikmesriigid ja teised sidusrühmad.
Komisjoni teatises pannakse paika kolm eesmärki:
ühtne Euroopa inforuum, mis pakub vastuvõetava hinnaga ja turvalist lairibasidet, suuremahulist ja mitmekesist infosisu ning digitaalteenuseid;
maailmaklassi tulemused info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teadusuuringute ja uuenduste vallas, järelejõudmine Euroopa juhtivatele konkurentidele;
kõiki hõlmav infoühiskond, mis pakub kvaliteetseid avalikke teenuseid ning edendab elukvaliteeti.
Raportöör märgib, et IKT on Euroopa ning Lissaboni strateegia jaoks väga oluline, ning et koos komisjoniga vastutavad algatuse i2010 edukuse eest ka liikmesriigid ja teised osapooled.
Raportis rõhutatakse, et "teadmistepõhist ühiskonda ei teki, kui digitaalset lõhet ei ületata, mis võimaldaks kõikidel kodanikel pääseda ligi teabe loomisele, seda kasutada ja selle loomises osaleda, vaid pigem leiab kogu Euroopa Liidus aset kultuuri ja tööstuse allakäik" .
Raportis kutsutakse komisjoni üles pidama kodanikke mitte üksnes digitaalse infosisu passiivseteks tarbijateks, vaid ka teabe loojateks ning koostama programmi ja soodsat õiguslikku raamistikku, et neist saaksid teadmistepõhise ühiskonna aktiivsed osalejad.
Komisjonil palutakse töötada välja Internetti käsitlev reguleeriv raamistik, mis oleks informatsioonil põhineva majanduse põhivahendiks.
Samuti peaksid komisjon ja liikmesriigid tegutsema selle nimel, et tehnoloogia oleks kodanikele paremini kättesaadav ja täidaks ühiskonna moraalseid vajadusi.
Raportöör leiab, et IKT sektorit on vaja paremini rahastada, öeldes et "EL on IKT alases uurimistegevuses maha jäänud, investeerides vaid 80 eurot inimese kohta, võrreldes 350 euroga Jaapanis ja 400 euroga Ameerika Ühendriikides, ning järele jõudmiseks tuleb ELil seega suurendada investeeringuid uurimistegevusse ja uuendustesse ning nõuda liikmesriikidelt, et nad suurendaksid oma kulutusi uurimistegevusse ja uuendustesse IKT alal, et järele jõuda" .
Raportöör rõhutab, et ka liit ise peab 2007–2013. aasta finantsperspektiivis i2010 infoühiskonda puudutavate eesmärkide ning Lissaboni agenda eesmärkide jaoks piisavalt vahendeid ette nägema.
Lisaks leiavad tööstuskomisjoni liikmed, et liikmesriigid peaksid palju rohkem investeerima IKT kasutusse avaliku sektori teenuste puhul, nagu tervishoid, haridus ja valitsus.
IKT laialdasem kasutamine hõlbustaks sotsiaalteenustega seotud vajaduste täitmist tulevikus ning edendaks üleeuroopaliste teenuste väljatöötamist.
Muud raportis sisalduvad ettepanekud on näiteks: kasutajatel peaks olema võimalik vahetada oma teenuseosutajat, ilma et nad peaksid muutma oma e-posti aadressi; kasutajad peaksid olema kaitstud kahjuliku infosisu eest; komisjon peaks koostama ettepaneku kodanike põhiõiguste harta kohta digitaalajastul; komisjon peaks koostama meediaomandi koondumist ning informatsioonivabaduse ja pluralismi põhimõtete järgimist käsitleva rohelise raamatu jne.
IKT on ELi majanduse kõige paljulubavam sektor - IKT annab 40% tootlikkuse kasvust ning 25% SKT kasvust ELis.
Reino PAASILINNA (PSE, FI)
Dokument: A6-0036/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.03.2006 R. Paasilinna raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0036 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Isikute vaba liikumine
Töötajate liikumisvabadus ja üleminekuperioodid
2006-03-09 - 09:54
ALDE fraktsioon küsib komisjonilt, kas too kavatseb esitada ettepanekuid olukorra parandamiseks seoses kolmandate riikide kodanike ja 1. mail 2004. aastal ELiga ühinenud liikmesriikide kodanike ebavõrdse kohtlemisega tööturul.
Küsimuses nenditakse, et isikute vaba liikumine on üks peamistest ühenduse õigustikuga tagatud põhivabadustest, mis hõlmab ELi kodanike õigust asuda töötamise eesmärgil ELi teise liikmesriiki.
Ühinemislepingus on sätestatud üleminekuperiood, mille kohaselt võib laienenud ELis töötajate vaba liikumist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist kuni seitsmeks aastaks edasi lükata (üleminekuaja esimene kaheaastane periood lõpeb 30. aprillil 2006).
Nõukogu määruse 2003/109/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid rakendama pikaajaliselt riigis elavate isikute ja liikmesriigi kodanike suhtes võrdset kohtlemist juurdepääsul tööhõivele ja sõltumatule tegevusele alates 23. jaanuarist 2006.
Seega on olukord alates nimetatud kuupäevast vastuolus ühinemislepingu sätetega, milles nähakse ette, et ajavahemikul, mille jooksul kohaldatakse siseriiklikke või kahepoolsetest kokkulepetest tulenevaid meetmeid, eelistavad praegused liikmesriigid juurdepääsul tööturule liikmesriikide kodanikest töötajaid kolmandate riikide kodanikest töötajatele.
Seetõttu soovivad saadikud teada, kas komisjon kavatseb midagi ära teha olukorra parandamiseks.
Suuline küsimus - Töötajate liikumisvabadus ja üleminekuperioodid
István SZENT-IVÁNYI (ALDE, HU), Graham R. WATSON (ALDE, UK), Ignasi GUARDANS CAMBÓ (ALDE, ES)
Dokument: O-0013/2006 - B6-0012/2006
Arutelu: 13.03.2006 Suuline küsimus
-//EP//TEXT OQ O-2006-0013 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Kodanikukaitse
Suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahend
2006-03-09 - 09:54
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon soovib laiendada uue rahastamisvahendi kasutusala nii, et kaasataks ka ennetustegevus, ning et lisaks inimestele, keskkonnale ja varale kaitstaks ka rahvatervist ja rahva turvalisust ning kultuuripärandit, nii ELis kui väljaspool ELi.
Rahastamisvahendile soovitakse 173 miljoni asemel eraldada 278 miljonit eurot.
Dimitrios PAPADIMOULISe (GUE/NGL, EL) raportis tahetakse ka muuta vahendi õiguslikku alust nii, et parlamendil oleks kaasotsustusõigus.
Suurõnnetustele kiirreageerimise ja nendeks valmisoleku rahastamisvahendi abil peab liit tulevikus paremini reageerima suurõnnetustele ning tagama tõhusama kodanikukaitse.
Komisjon kasutas oma ettepanekus õigusliku alusena asutamislepingu artiklit 308, vastavalt millele saab nõukogu, juhul kui asutamisleping ei sätesta teatud tegevuseks volitusi, komisjoni ettepaneku vastu võtta ainult ühehäälselt, pärast p arlamendiga konsulteerimist.
Keskkonnakomisjon usub, et kuna ettepaneku peamine eesmärk on rahvatervise- ja keskkonnakaitse, peaks õiguslik alus olema asutamislepingu artikli 175 lõige 1.
Sellisel juhul oleks parlamendil kaasotsustusõigus.
Parlamendi õiguskomisjon jagab õigusliku aluse osas Euroopa Komisjoni arvamust.
Sellest hoolimata palub keskkonnakomisjon suhtuda tema poolt esitatud arvamusse kui kaasotsustusmenetluse esimese lugemise dokumenti.
Keskkonnakomisjon leiab, et rahastamisvahendi alla peaks lisaks kiirreageerimisele ning valmisolekule mahtuma ka ennetamine.
Rahastamisvahend peaks väljendama ühenduse solidaarsust mitte ainult ELis, vaid ka väljaspool liidu piire.
Kui rahastamisvahendit kasutatakse väljaspool ELi piiri, tuleks tegevus kooskõlastada ÜROga.
Keskkonnakomisjon soovib, et vahendit kasutataks lisaks loodusõnnetustele ka tööstus- või tehnoloogiliste katastroofide, sealhulgas merereostuse või terroriaktide puhul.
Samuti leiavad komisjoniliikmed, et lisaks inimestele, keskkonnale ja varale tuleb kaitsta ka rahvatervist ja rahva turvalisust ning kultuuripärandit.
Kui EK ettepanekus nähti rahastamisvahendile perioodiks 2007-2013 ette 173 miljonit eurot, siis raportööri arvates oleks vaja 105 miljonit enam, ehk kokku 278 miljonit eurot.
Kuna uut finantsperspektiivi veel ei ole, on kõik need summad umbkaudsed.
Uus rahastamisvahend on mõeldud Euroopa Liidu solidaarsusfondi täienduseks.
Dimitrios PAPADIMOULIS (GUE/NGL, EL)
Dokument: A6-0027/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 13.03.2006 D. Papadimoulise raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0027 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Laienemine
Laienemise strateegiadokument (2005)
2006-03-09 - 09:54
Välisasjade komisjon usub, et Euroopa riigid, mis ei ole veel ELi liikmed, peavad saama liidule lähenemise perspektiivi.
Samas leitakse, et enne edasist laienemist on vaja suurendada liidu vastuvõtuvõimet.
Komisjon juhib tähelepanu ka sellele, et liidule lähenemise eeltingimuseks on inimõiguste ja põhivabaduste tagamine ning vabaduse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimine.
Elmar BROK i (EPP-ED, DE) raportis rõhutatakse, et vastuvõtuvõime on üks uute riikide liitumise tingimustest.
Kuna välisasjade komisjoni liikmed on veendunud, et Euroopa Liidu olemuse, sealhulgas selle geograafiliste piiride määratlemine on vastuvõtuvõime kontseptsiooni mõistmiseks väga tähtis, paluvad nad Euroopa Komisjonil esitada 31. detsembriks 2006 aruanne, milles kehtestatakse määratlemise aluseks olevad põhimõtted.
Saadikud usuvad ka, et ummikseis põhiseaduse ratifitseerimise protsessis takistab liidul suurendada oma vastuvõtuvõimet.
Raportis kutsutakse komisjoni ja nõukogu üles esitama kõikidele liikmelisuse perspektiivita Euroopa riikidele ettepanekuid tihedateks mitmepoolseteks suheteks Euroopa Liiduga.
Liikmelisuse perspektiiviga riikidel peaks olema võimalus liituda kõnealuse mitmepoolse raamistikuga, mis oleks vaheetapiks täisliikmeks saamisel.
Saadikud rõhutavad ka, et ELi integratsiooniprotsess ei tohi põhineda ainuüksi tehnokraatlikel kriteeriumidel, vaid otsustavaks faktoriks peab olema riigi tahe täita vabaduse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning austada inimõigusi ja põhivabadusi.
Kandidaatriikidele ja võimalikele kandidaatriikidele tuletatakse seejuures meelde, et ELi õigusele vastava õigusloome täpne ja range rakendamine ja jõustamine on olulise tähtsusega, nagu ka sõltumatud ja hästi toimivad haldusorganid ja kohtusüsteem.
Türgi kohta märgitakse, et kuigi Türgis on käimas poliitiline üleminekuprotsess, on reformid 2005. aastal aeglustunud ning nende elluviimine on endiselt ebaühtlane.
Komisjoniliikmed nõuavad, et Türgi tagaks kohtusüsteemi täieliku sõltumatuse ja selle nõuetekohase toimimise, kõrvaldaks viivitamatult piinamise ja väärkohtlemise ning edendaks tõhusalt naiste õigusi ja naiste suhtes toime pandava vägivalla vastast võitlust.
Lisaks nõutakse, et Türgi tühistaks õiguslikud ja praktilised piirangud, mis takistavad Türgi kodanikel täielikult kasutada põhiõigusi ja -vabadusi, eriti sõnavabadust, usuvabadust ja kultuurilisi õiguseid ning vähemuste õiguseid.
Komisjonilt nõutakse, et too kontrolliks rangelt ja põhjalikult seadusesätete tõhusat rakendamist Türgis, eriti mis puudutab inimõigusi ja põhivabadusi, õigusriigi põhimõtteid ja demokraatiat.
Saadikud tervitavad Türgi peaministri positiivseid avaldusi vajaduse kohta lahendada kurdide probleem demokraatlike vahenditega.
Samas avaldatakse kahetsust praeguse julgeolekuolukorra halvenemise üle Kagu-Türgis.
Lisaks tuletatakse Türgile meelde, et Küprose tunnustamine on liitumisprotsessi vajalik komponent, ning kutsutakse Türgi ametiasutusi üles rakendama Euroopa tolliliitu käsitlevast kokkuleppest lähtuvaid sätteid ja ühinemispartnerluse prioriteete ning tühistama viivitamatult kõik kaupade vaba liikumise piirangud (näiteks Küprose lipu all sõitvatele laevadele ja Küprose lennukitele kehtivad piirangud).
Horvaatia osas märgitakse, et Horvaatia vastab vajalikele poliitilistele kriteeriumidele ning seal toimib turumajandus.
Saadikud tervitavad seetõttu ELi otsust, mille alusel ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga algasid 2005. aasta oktoobris.
Samas märgitakse, et Horvaatia ametiasutused peavad reformiprogrammi rakendamist jätkama ning tugevdama oma administratiiv- ja kohtusüsteemi üldist suutlikkust.
Eraldi juhitakse tähelepanu võlgnevustele kohtuasjades ja -otsustes ja etnilisele erapoolikusele sõjakuritegudes süüdistatavate serblastest kohtualuste suhtes.
Lisaks rõhutatakse, et tuleb teha rohkem jõupingutusi korruptsiooni vähendamiseks ning rakendada kiireloomulisi meetmeid romide olukorra parandamiseks.
Saadikud toetavad raportis komisjoni soovitust anda endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile kandidaatriigi staatus ning on arvamusel, et riigi ühiskondlikud, poliitilised ning majanduslikud edusammud väärivad tunnustamist.
Erilist tähelepanu tuleb siiski pöörata Ohridi lepingu tugevdamisele ning sellega kaasnevalt riigi tulevase stabiilsuse kindlustamisele.
Samuti märgitakse, et mahajäämusi on sellistest valdkondades nagu kaupade vaba liikumine, intellektuaalomandi õigus, konkurentsipoliitika ja finantskontroll.
Lisaks kutsutakse riiki koos Kreekaga üles lahendama riigi nimega seotud probleemi.
Saadikud ütlevad, et vabariigi nime küsimust ei saa mingil juhul kasutada kui takistust teel Euroopa Liiduga lõimumisel.
Raportis toetatakse seisukohta, et Lääne-Balkani riikidel peab olema Euroopa perspektiiv ning öeldakse, et nende riikide liitumine on järgmine etapp Euroopa taasühendamisel pärast külma sõda.
Albaania puhul tervitatakse riigi jõudmist stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste lõpusirgele, kuid rõhutatakse vajadust rakendada vastuvõetud seaduseid, võidelda korruptsiooniga ning edendada vaba ja sõltumatut meediat.
Saadikud tervitavad ka nõukogu otsust alustada stabiliseerumis- ja assotsiatsioonilepingu alaseid läbirääkimisi Bosnia ja Hertsegoviinaga.
Nad leiavad siiski, et Daytoni lepinguga sätestatud põhiseaduslik kord tuleb läbi vaadata.
Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutustele tuletatakse ka meelde, et täielik koostöö Jugoslaavia sõjatribunaliga on põhieeldus läbirääkimisteks ELiga stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle.
Raportis toetatakse Montenegro ametiasutuste soovi viia läbi rahvahääletus vastavalt Serbia ja Montenegro põhiseaduse sätetele ning Euroopa standarditele, et selgitada välja Montenegro staatus liitriigis.
Saadikud leiavad, et hoolimata hääletuse lõpp-tulemusest peavad kahe vabariigi ametiasutused tegema tihedat ja konstruktiivset koostööd seoses läbirääkimistega stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle ning peavad rakendama meetmeid oma turgude täieliku majandusliku integratsiooni saavutamiseks.
Belgradi ametivõimude koostöö sõjatribunaliga on komisjoniliikmete arvates märkimisväärselt paranenud.
Samas rõhutatakse, et haldus-, politsei- ja kohtusüsteemi ning sõjaväe toetus sellisele lähenemisele on väga oluline.
Kosovo osas leiavad saadikud, et selle staatuse küsimuse ainus lahendus saab olla mitmerahvuseline Kosovo, kus kõigil kodanikel on õigus elada, töötada ja reisida ning mille territoriaalset terviklikust kaitsevad ÜRO ja EL.
Lõpliku staatusealase otsusega peaks nende arvates kaasnema tegevuskava selle rakendamiseks, kus toodaks üksikasjalikult välja piirkonna ebastabiilsuse vältimiseks vajalikud tingimused.
Elmar BROK (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0025/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 15.03.2006 E. Broki raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0025 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Naiste õigused / Võrdsed võimalused
Ühendatud arutelu - Inimkaubandus
2006-03-09 - 09:54
Inimkaubanduse vastane võitlus on üks ELi prioriteetidest ja selle probleemiga tegelemiseks on võetud terve rida meetmeid.
Ühendatud arutelu raames esitatakse Euroopa Komisjonile kaks suulist küsimust - esimene neist puudutab seda, kuidas EK kavatseb takistada maailma spordiürituste raames aset leidvat sundprostitutsiooni ning teises soovitakse saada rohkem teavet ELi inimkaubanduse vastaste meetmete rakendamise ja inimkaubanduse vastase päeva võimaliku korraldamise kohta.
Üritusi, nagu olümpiamängud, rahvusvahelised spordiüritused, näitused ja kongressid, peetakse prostitutsiooni ja seksuaalteenuste suurenenud nõudluse ajendajateks.
Enamik neid naisi on organiseeritud kuritegevuse ohvrid, keda on sageli petetud valelubadustega ametlikust tööst ja seejärel sunnitud töötama prostituutidena.
Kuigi puuduvad selged arvud selle kohta, kui paljude naistega kaubitsetakse ja kui palju naisi sunnitakse prostituutidena töötama eelseisval jalgpalliturniiril, kardavad inimõiguste organisatsioonid Euroopas, et naistega kaubitsemine ja sundprostitutsioon suurenevad nimetatud sündmuse ajal märkimisväärselt.
Anna ZÁBORSKÁ (EPP-ED, SK) esitab naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni nimel Euroopa Komisjonile järgmised küsimused:
Kas komisjon kavatseb välja pakkuda komisjoni pädevuse raamesse jäävaid erialgatusi?
Kas praegused inimkaubanduse vastased strateegiad hõlmavad spordiüritusi ja missuguseid strateegiaid kavatseb Euroopa Komisjon koos liikmesriikidega välja pakkuda sundprostitutsiooni ja inimkaubanduse vastu võitlemiseks, mis on seotud spordi ja spordi sotsiaalse funktsiooniga?
Kuidas kavatseb komisjon tihedas koostöös liikmesriikide ja muude rahvusvaheliste asutustega rakendada oma tegevuskava, et sellel oleks kohene mõju sundprostitutsioonivastases võitluses?
Kas on välja töötatud strateegiad juhtumiteks, kus ohvrid kardavad koostööd ametivõimudega?
Kas komisjon nõustub, et nimetatud ohvrid vajavad paremat õiguskaitset?
Kuidas saab Euroopa Komisjon toetada naisorganisatsioone selles võitluses?
Teise suulise küsimuse esitavad Karin RIIS-JØRGENSEN (ALDE, DK) ja Elizabeth LYNNE (ALDE, UK) ALDE fraktsioonist.
Nad ütlevad, et ebaseadusliku sisserände ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse peamised vahendid on nõukogu direktiiv 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta inimkaubanduse ohvritele ja nõukogu raamotsus 2002/629/JSK inimkaubanduse vastu võitlemise kohta ning Daphne programm.
Sellega seoses esitavad nad komisjonile järgmised küsimused:
Kas komisjon võiks nimetada, millised liikmesriigid on juba täitnud inimkaubanduse ohvritele elamisloa väljaandmist käsitleva nõukogu direktiivi 2004/81/EÜ nõuded ja kuidas (elamisloa kehtivuse pikkus, selle saamise tingimused jne)?
Nõukogu raamotsus 2002/629/JSK inimkaubanduse vastu võitlemise kohta kohustab liikmesriike rakendama õigusakti enne 1. augustit 2004 ja teeb nõukogule ülesandeks koostada liikmesriikide meetmete kohta hindamisaruanne enne 1. augustit 2005, võttes aluseks komisjoni kirjaliku aruande.
Kas komisjon on selle aruande koostanud?
Kui ei, siis miks?
Millised liikmesriigid täitsid direktiivi nõuded ja kuidas?
Millised ei täitnud ja miks?
Kas EL võtab meetmeid, et tagada Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni ja ÜRO samateemalise konventsiooni ratifitseerimine kõigis liikmesriikides?
Euroopa Parlament tegi oma äsja vastuvõetud inimkaubandust käsitlevas raportis ettepaneku korraldada inimkaubanduse vastane päev, et seda probleemi teadvustada, ning seada sisse tasuta nõustamistelefonid.
Kas komisjon nõustuks nende algatuste elluviimisega käesoleval aastal?
EP nõudis ka inimkaubandust puudutavate andmete kogumist.
Milliseid algatusi kavatseb komisjon selles valdkonnas teha?
Kas komisjon nõustuks esitama ettepaneku võtta vastu määrus inimkaubandust puudutava ühenduse statistika kohta, nagu seda tehti migratsiooni ja rahvusvahelise kaitse puhul, või laiendama viimatinimetatud algatuse ulatust nii, et see hõlmaks ka inimkaubandust?
Kuidas kavatseb komisjon tagada Eurojusti ja Europoli aktiivsema osalemise inimkaubanduse vastases võitluses ning politsei tegevuse parandamise riikide tasandil?
Suuline küsimus - Sundprostitutsioon rahvusvaheliste spordiürituste raames
Anna ZÁBORSKÁ (EPP-ED, SK)
Dokument: O-0006/2006 - B6-0008/2006
Arutelu: 13.03.2006
Suuline küsimus - ELi inimkaubanduse vastased meetmed ja inimkaubanduse vastase päeva korraldamine
Karin RIIS-JØRGENSEN (ALDE, DK), Elizabeth LYNNE (ALDE, UK)
Dokument: O-0011/2006 - B6-0011/2006
Arutelu: 13.03.2006 Suuline küsimus Suuline küsimus
-//EP//TEXT OQ O-2006-0006 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT OQ O-2006-0011 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Regionaalpoliitika
Ettevõtete üleviimine regionaalarengu kontekstis
2006-03-09 - 09:54
Raportis avaldatakse arvamust, et ELi abirahad ning riigiabi ei tohiks aidata kaasa ettevõtete tegevuse üleviimisele teistesse riikidesse liidu siseselt ega ka liidust välja, juhul kui selle tagajärjel kaovad töökohad.
Komisjonil palutakse jälgida käimasolevaid ettevõtete sulgemisi või üleviimisi ning saadud abi ebaotstarbekohase kasutamise korral nõuda antud abi tagasimaksmist.
Alain HUTCHINSON i (PSE, BE) raportis rõhutatakse, et regionaalarengu poliitika eesmärk on soodustada Euroopa Liidu piirkondade arengut ja seetõttu tuleb tagada regionaalarengu poliitika ja konkurentsipoliitika omavaheline kokkusobivus nii, et EL ei toetaks rahaliselt sellist tegevust nagu ettevõtete teise asukohta üleviimine, kui see on majandusliku elujõulisuse osas põhjendamatu ning toob kaasa töökohtade olulise vähenemise.
Raportöör toetab komisjoni soovi karistada ettevõtteid, kes Euroopa Liidult abi saanuna paigutavad oma tegevuse ümber seitsme aasta jooksul alates abi andmisest.
Kõige karmimalt tuleks raportööri arvates karistada neid ettevõtteid, kes paigutavad oma tegevuse täielikult või osaliselt ümber väljapoole Euroopa Liitu.
Lisaks usub raportöör, et sellistele ettevõtetele ei tohiks seitsme aasta jooksul pärast tegevuse üleviimist anda liidu abi ega riigiabi.
Raportis kutsutakse komisjoni üles töötama välja liidusisese ja -välise ettevõtete ümberpaigutamise ennetamise, piiritlemise ja jälgimise Euroopa üldise strateegia, mida viidaks ellu liidu tasandil ja kooskõlastataks kõikide liikmesriikidega.
Samuti soovitakse, et komisjon annaks Dublini järelevalvekeskusele ülesande jälgida, uurida ja hinnata üleviimise nähtust, et selgitada välja ettevõtete teise asukohta üleviimise mõju majanduslikus ja sotsiaalses plaanis.
Saadikud paluvad, et parlamendile esitataks selle kohta perioodilised aruanded, mis sisaldaksid uuringute tulemusi ja konkreetseid ettepanekuid.
Samuti palutakse komisjonil ja liikmesriikidel jälgida Euroopa Sotsiaalfondi tõhusat ja sihipärast kasutamist, mis peaks keskenduma töötajate kutseõppele ja ümberõppele ümberkorraldustest või ettevõtete üleviimisest mõjutatud piirkondades.
Raportöör soovib samuti, et komisjon lisaks regionaalse otstarbega riigiabi andmise uutesse üldsuunistesse süsteemi, mis võimaldaks anda avalikku abi erakorralise meetmena töökohtade arvu järsu vähenemise puhul, isegi kui vastaval piirkonnal ei oleks tavaoludes õigust sellist abi saada.
Samuti toetab ta komisjoni ettepanekut luua globaliseerumisfond, et vältida ümberkorraldustest või ettevõtete ümberpaigutamistest tekkinud majandus- ja sotsiaalkrahhe ning neid lahendada.
Ettevõtete üleviimine on mitmetes Euroopa Liidu riikides tõsine probleem.
Ühe uurimuse andmetel kadus aastatel 1995-2001 Prantsusmaa tööstussektoris üleviimise tagajärjel umbes 95 000 töökohta.
Neist pooled läksid madala palgatasemega riikidesse, eelkõige Hiinasse.
Alain HUTCHINSON (PSE, BE)
Dokument: A6-0013/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 13.03.2006 A. Hutchinsoni raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0013 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Sotsiaalpoliitika
Sotsiaalkaitse ja sotsiaalne kaasatus
2006-03-09 - 09:54
Vaesus ähvardas 2002. aastal ELis rohkem kui 68 miljonit inimest (15% elanikkonnast), seetõttu rõhutab tööhõive- ja sotsiaalkomisjon liikmesriikidevahelise koostöö vajadust sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ning riskifaktoritega võitlemiseks.
Vaesuse ning sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine on liidu prioriteediks alates 2000. aasta Lissaboni tippkohtumisest, kus kinnitati sotsiaalse kaasatuse avatud koordineerimismeetod ning seati eesmärgiks juurida vaesus välja 2010. aastaks.
Raportis märgitakse, et liikmesriigid ja komisjon on määratlenud rea riskitegureid, mis suurendavad vaesuse lõksu jäämise tõenäosust:
pikaajaline tööpuudus;
madala kvaliteediga tööhõive;
ebapiisav kvalifikatsioon ja kooli poolelijätmine;
sirgumine perekonnas, mida ohustavad sotsiaalne tõrjutus või puue;
terviseprobleemid, narkootikumide kuritarvitamine ja alkoholism;
elamine mitmete asjaolude tõttu ebasoodsas piirkonnas, kodutus ja ebakindlad elamistingimused;
sisseränne, etniline päritolu ja rassilise diskrimineerimise oht.
Raportöör Edit BAUER (EPP-ED, SK) leiab, et tööhõivet tuleb vaadelda kui kõige tõhusamat kaitset vaesuse vastu.
Seetõttu tuleb säilitada rahaline huvi töö vastu meetmetega, mis õhutavad inimesi tööle asuma ning seavad pakutavatele töökohtadele kvalitatiivseid eesmärke.
Raportöör soovib, et eritähelepanu pöörataks teatud riskigruppidele, näiteks puuetega inimestele, vähemustele ja sisserännanutele.
Valitsused peaksid edendama nende gruppide kaasamist tööturule ning ühiskonda, ning peaksid võitlema selliste gruppide diskrimineerimise vastu.
Samuti tuleb tegeleda mahajäämusega hariduse ning koolituse vallas, kuna see võimaldab võidelda töötusega.
Tähelepanu tuleks pöörata ka elukestvale õppele ning tööandjaid tuleb ergutada tööle võtma ja jätma ka eakamaid töötajaid.
Komisjoniliikmed leiavad, et naised on vaesusest eriti ohustatud.
Seega tuleb edendada naiste osalemist tööturul, hõlbustades naiste juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele ja edendades võrdset kohtlemist töötasu küsimustes.
Samuti rõhutavad saadikud laste vaesuse ning noorte tööpuuduse probleemiga tegelemise vajadust.
Raportis toetatakse komisjoni kava korraldada 2007. aastal Euroopa võrdsete võimaluste aasta.
Lisaks kutsutakse Euroopa Ülemkogu üles võtma kevadisel tippkohtumisel vastu integreeritud raamistik sotsiaalkaitse ja integratsiooni valdkonnas ning leppima kokku ühiste eesmärkide nimekirja osas sotsiaalse integratsiooni, pensionide, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas.
Lisaks leiab raportöör, et komisjon ja nõukogu peaks rohkem kasutama avatud koordineerimismeetodit.
Eraldi mainitakse tõsist olukorda uutes liikmesriikides.
Balti riikides on raporti andmetel probleeme pikaajalise tööpuudusega, samuti kolmanda taseme hariduse ja elukestva õppe osas (nt koolitamine oskuste osas ja ümberõpe).
Lisaks on raskusi eluruumidega, mis on üldiselt vanad ning mida ei jätku.
Edit BAUER (EPP-ED, SK)
Dokument: A6-0028/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.03.2006 E. Baueri raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0028 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
Tarbijad
Tervishoid/tarbijakaitse (2007 - 2013)
2006-03-09 - 09:54
Parlament usub, et komisjoni poolt esitatud ühenduse tervise ja tarbijakaitse tegevusprogrammi (2007-2013) asemel peaks olema kaks eraldi programmi - tervishoiu programm ning tarbijakaitse programm.
Seetõttu käsitlevad teemat kaks komisjoni.
Keskkonna- ja rahvatervise komisjon soovib suurendada tervishoiuprogrammile eraldatavaid summasid 1,5 miljardi euro võrra.
Tarbijakaitse komisjon toetab komisjoni rahastamisettepanekut, ent laiendab oluliselt abikõlbulike tegevuste nimekirja.
Antonios TRAKATELLIS e (EPP-ED, EL) keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis esimesel lugemisel vastu võetud raportis nõutakse, et ühenduse uue tervishoiuprogrammi rahastamine suureneks 1,5 miljardi euroni (komisjoni ettepanek nägi tervishoiu/tarbijakaitse programmile kokku ette 1,2 miljardit, sellest tervishoiule 969 miljonit).
Raportöör usub, et kuigi tervishoiu eest vastutavad eelkõige liikmesriigid, on ambitsioonikas Euroopa tervishoiupoliitika kodanike huvides.
Uue tegevusprogrammi eesmärgiks on elanikkonna hea füüsilise ja vaimse tervise saavutamine kogu ühenduse ulatuses – kodanike kaitsmine terviseriskide ja -ohtude eest, riiklike tervishoiusüsteemide tõhusamaks muutmine ning tervislike eluviiside edendamine.
Saadikud soovivad ka, et kõik ühenduse poliitikad sisaldaksid tervishoiuaspekti.
Komisjoniliikmed leiavad samuti, et tuleb võidelda tervishoiu valdkonnas esineva ebavõrdsuse vastu liikmesriikides ja erinevate liikmesriikide vahel, et kõigil ELi kodanikel oleks võrreldava tasemega juurdepääs tervishoiule, vaatamata nende soole, vanusele, etnilisele päritolule, haridusele või elukohale.
Samuti tuleks lihtsustada patsientide liikuvust, parandada infovahetust (näiteks teave tervishoiuteenuse pakkujate ja kättesaadavate teenuste kohta välismaal, tervishoiukulude hüvitamise eeskirjade kohta ning ravivõimaluste kohta, mis ei ole patsiendi päritoluriigis kättesaadavad) ning võimaldada ressursside jagamist ja piiriülese tervishoiuteenuse kasutamist, eriti haruldaste ja väga haruldaste haiguste puhul.
Marianne THYSSEN i (EPP-ED, BE) siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis vastu võetud raportis öeldakse, et tarbijakaitse programmi eesmärgiks on tarbijate ja turgude parem mõistmine, pöörates erilist tähelepanu eri vanuserühmade erinevatele vajadustele.
Samuti peab programm tagama paremad tarbijakaitsenormid ning tarbijate esindajate, muude kodanikuühiskonna sidusrühmade ja teadusasutuste osaluse suurendamise.
Lisaks peab paranema õigusaktide jõustamine, seire ning kohtulike ja kohtuväliste kaebuste lahendamine.
Siseturukomisjon ei muutnud komisjoni rahastamisettepanekut, mille kohaselt tarbijakaitsele eraldataks 233 miljonit eurot.
Komisjoniliikmed teevad ettepaneku vähendada ühendusepoolse rahastamise määra programmi eesmärkide täitmisega seotud tegevustele 50%ni (komisjoni ettepanek oli 60%).
Tegevuse erilise kasulikkuse puhul võib toetust tõsta 80%ni.
Samuti soovivad saadikud, et ühenduse toote- ja teenusestandardite väljatöötamisel tarbijate huve esindavate tarbijaorganisatsioonide töö kuludest kaetaks 95%.
Lisaks täpsustavad saadikud abikõlblikkuse kriteeriumeid ning laiendavad nende tegevuste nimekirja, millele saab ühenduse abi taotleda (nt uute liikmesriikide tarbijaorganisatsioonide suutlikkuse suurendamine; liikmesriikide olemasolevate õigusaktide, eeskirjade ja tavade ülevaatamine ning ühenduse õigusaktide liikmesriikides rakendamise määra hindamine; tarbijate harimine, sealhulgas noortele ja eakatele tarbijatele ja teatud tarbijarühmadele, kes on selgelt vähem võimelised oma huve kaitsma, suunatud erimeetmed).
Ühenduse tervise ja tarbijakaitse tegevusprogramm (2007-2013)
Antonios TRAKATELLIS (EPP-ED, EL)
Dokument: A6-0030/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 16.03.2006
Ühenduse tarbijakaitse tegevusprogramm (2007-2013)
Marianne THYSSEN (EPP-ED, BE)
Dokument: A6-0032/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 16.03.2006 A. Trakatellise raport M. Thysseni raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0030 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0032 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Pidulik istung - Palestiina omavalitsuse president
2006-03-09 - 09:54
Kolmapäeval kell 12.00 Strasbourgi aja järgi toimub pidulik istung Palestiina omavalitsuse presidendi Mahmoud ABBASi (tuntud ka kui Abu Mazen) auks.
Hamasi hiljutise valimisvõidu valguses oodatakse presidendilt kommentaare Palestiina omavalitsuse edasise suuna kohta.
Arutelu: 15.03.2006
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060216BRI05330 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
