Nõukogu ja komisjoni avaldused - Euroopa Ülemkogu (21.- 22. juuni) ettevalmistamine
Euroopa Ülemkogu
2007-06-07 - 15:00
Täiskogul arutati täna eelseisva Euroopa Ülemkogu tähtsamaid punkte.
Saadikud keskendusid arutelul põhiseaduse lepingu läbivaatamisele.
Nõukogu kõnevoor
Frank-Walter STEINMEIER rõhutas, et tuleb tagada põhiseaduse reformi õnnestumine ning et see ongi peamine ootus ülemkogule.
Reformid tuleb tema sõnul kiiresti läbi suruda, sest ainult nii on võimalik EL muuta tõhusamaks, demokraatlikumaks ja läbipaistvamaks.
Steinmeier ütles, et lisaks tuleb täiendada kliima- ja energiapoliitikat.
Tema sõnul on konsultatsioonid näidanud, et lähimuspõhimõtte osas liigutakse õiges suunas.
Samas pooldatakse ka liikmesriikide parlamentide tihedamat kaasamist.
Komisjoni kõnevoor
Margot WALLSTRÖM i sõnul on oluline näidata, et EL on valmis vastu võtma tõhusa poliitika, tagades samas demokraatia.
Wallström märkis, et lisaks põhiseaduse lepingule on ülemkogul olulised veel kolm teemat: esiteks ränne, mille tähtsust on rõhutanud hiljutised sündmused ja mille haldamiseks on vaja teha koostööd; teiseks HIV/AIDS, kus edusammude saavutamiseks on vaja tugevat poliitilist tahet; kolmandaks kliimamuutused, mille osas G8 valguses ei saa vaiki olla.
Kõige olulisem teema on aga ikkagi põhiseaduse leping, mille puhul tuleb tagada kodanike vajadustele vastamine ning poliitiliste eesmärkide ja tulemuste saavutamine.
Selleks on Wallströmi sõnul kodanikele vaja selgitada seost kliimamuutuste, rände ja energeetika küsimustega tõhusa tegelemise ning sisutiheda lepingu vastuvõtmise vahel.
Fraktsioonide kõnevoor
Joseph DAUL (EPP-ED, FR) märkis, et oluline on saavutada ambitsioonikas, realistlik tekst, mis austaks lähimuspõhimõtet ja proportsionaalsust.
Tema sõnul peab tulevane leping lahendama sambaküsimuse, nägema ette välisministri ametikoha, vetost loobumise jms.
Lisaks on vaja ka siduvat põhiõiguste hartat.
Daul leidis ka, et parlamendid peaksid valitsustevahelisel konverentsil olema hästi esindatud.
Martin SCHULZ (PSE, DE) arvas, et põhiseaduse lepingu läbirääkimistel on kaalul Euroopa Liidu tulevik. "
Pärast 22. juunit on meil võimalik saada nõrgem liit või tugevam liit ," märkis ta.
Schulz kinnitas ka, et Nizza lepingust ei piisa 27 liikmesriigi jaoks ning et lähtuda tuleb Baron Crespo-Broki raportist.
Ta lisas, et kui kokkulepe saab olema vähem tõhus kui raportis nõutakse, siis PSE fraktsioon selle poolt ei hääleta. "
Ühtsus tugevdab, lõhestatus nõrgendab ," lisas ta lõpuks.
Graham R. WATSON (ALDE, UK) sõnas, et liidus on tegemist sisemiste kriisidega ja nüüd, kus maailm vajab meid kõige enam, ei suuda me neid seetõttu aidata.
Tema arvates peaks kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine saama normiks, samuti on sammaste süsteem väga oluline ning lisaks on vaja välisministri ametiposti.
Watson rõhutas samuti, et parlamendid peavad valitsustevahelisel konverentsil olema esindatud.
Brian CROWLEY (UEN, IE) kahetses, et Berliini deklaratsiooni alusel ei ole konkreetseid samme astutud.
Ta rõhutas, et teatud asju võib juba praegu teha, nt palestiinlasi võib juba praegu aidata, kasutades tegutsemiseks muid mehhanisme.
Samas on uut lepingut vaja, et see paneks paika pädevused ning kaitseks kodanike õiguseid ja demokraatiat.
Aga liit ei tohi endale uusi pädevusi võtta kui selleks ei ole alust.
Monica FRASSONI (Verts/ALE, IT) märkis, et põhiseaduse lepingu pooldajad peaksid olema aktiivsemad ning mitte laskma vastastel asjade käiku dikteerida.
Lisaks peaks parlament olema valitsustevahelisel konverentsil korralikult esindatud.
Ta leidis ka, et tuleks arutada üle-euroopaliste valimisnimekirjade kasutamist 2009. aasta valimistel.
Helmuth MARKOV (GUE/NGL, DE) ütles, et Saksamaa eesistuja deviisiks on "Edukad üheskoos". "
Aga kellega üheskoos ?" soovis Markov teada.
Tema sõnul valitseb Euroopas täielik kakofoonia - mõned tahavad rohkem, teised vähem Euroopat, ja keegi ei tea, kuhu minnakse.
Ta leidis ka, et nõukogu teeb inimõigustega vastuolus olevaid otsuseid, nt andmekaitse puhul ning et G8 juhid ei tee vastutustundlikke otsuseid.
Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK) sõnul tahetakse põhiseaduse leping Prantsusmaa ja Hollandi valijate kiuste ikkagi läbi suruda.
ELi ei saa tema arvates enam pidada parlamentaarseks demokraatiaks.
Ta nõudis seetõttu, põhiseaduse leping tunnistataks surnuks ning et välja tuldaks uue lepinguga, mis pandaks ka kõikides riikides referendumile.
Ashley MOTE (ITS, UK) leidis, et põhiseaduse leping muudab täielikult ELi ja liikmesriikide vahekorra, tehes liikmesriigid alamateks.
Ta rõhutas, et iseseisvale riigile ei saa põhiseadust peale suruda ning märkis, et Euroopa on Ühendkuningriigi naaber ja peaks olema ta sõber, ent ei midagi enamat.
Arutelu: 07.06.2007
20070606IPR07550
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
