LÕPLIK
A6-0427/2006
28.11.2006
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse üldprogrammi “Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames välispiirifond aastateks 2007–2013
(KOM(2005)0123 – C6‑0125/2005 – 2005/0047(COD))
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
Raportöör:
Barbara Kudrycka
PE 368.064v03-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete h äälte enamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
väliskomisjonI ARVAMUS .............................................................................................46
eelarvekomisjonI ARVAMUS .......................................................................................54
MENETLUS..............................................................................................................................64
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse üldprogrammi “Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames välispiirifond aastateks 2007–2013
( KOM(2005)0123 – C6‑0125/2005 – 2005/0047(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2005)0123 ) 1 ;
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 62 lõiget 2, mille kohaselt komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C6‑0125/2005 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning välis- ja eelarvekomisjoni arvamust ( A6-0427/2006 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. kutsub komisjoni üles antud küsimust taas Euroopa Parlamendile esitama, kui komisjon kavatseb oma ettepanekut märkimisväärselt muuta või selle muu tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD
Muudetud ettepanek
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,
millega luuakse üldprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine" raames välispiirifond aastateks 2007–2013
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõiget 2,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
ELT C …
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras
ELT…
ning arvestades järgmist:
(1) Kuigi kõik liikmesriigid aitavad ühiste eeskirjade alusel tagada kõrget ja ühtlast kontrolli- ja järelevalvetaset Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril, on osa liikmesriikide koormus teistest suurem.
(2) Koormuse erinevus tuleneb liikmesriikide erinevast olukorrast seoses välispiiri geograafilise iseloomuga, ametlike ja toimivate piiripunktide arvust, nii seadusliku kui ebaseadusliku rändesurve tasemest, olemasolevatest riskidest ja ohtudest ja lõpuks ka viisataotlusi läbi vaatavate ja viisasid väljastavate riigiasutuste töökoormusest.
(3) Välispiiri haldamisega seotud kohustuste jagamine liikmesriikide ja liidu vahel on üks välispiiri haldamise ühispoliitika viiest komponendist, mille kohta tegi komisjon ettepaneku oma 7. mai 2002. aasta teatises „Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiri integreeritud haldamine”
KOM(2002)23. ja mille nõukogu kinnitas oma „Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiri haldamise kavas”
Nõukogu dokument 10019/02, 14. juuni 2002. .
(4) Kuigi nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta
ELT L 349, 25.11.2004, lk 1. (edaspidi „agentuur”) on oluline samm ühise integreeritud piirihaldussüsteemi järkjärgulisel väljatöötamisel, nõuab välispiiri tõhusate ja ühiste kontrolli- ja järelevalvepõhimõtete rakendamine ühenduse finantssolidaarsuse mehhanismi loomist, et toetada liikmesriike, kellel ühenduse huvides lasuvad pikaajalised ja suured finantskohustused.
(4 a) Ühine õigusaktide kogu, mis on eelkõige määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr /2005 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)), nõuab, et piirikontroll aitaks võidelda ebaseadusliku sisserände ja inimkaubandusega ning ennetaks ohte liikmesriikide sisejulgeolekule, sätestades samal ajal, et piirikontroll peab toimuma inimväärikust täielikult austaval viisil.
(5) Välispiirifond (edaspidi „fond”) peaks rahalise abi kaudu väljendama solidaarsust nende liikmesriikidega, kes kohaldavad Schengeni konventsiooni välispiiri käsitlevaid sätteid.
(6) Nimetatud rahalist abi tuleks kohandada nii, et see oleks samal ajal seotud ka varasemate rahaliste toetustega, mida Euroopa Liit on andnud liikmesriikidele, kes käesoleva otsuse jõustumisel veel ei kohalda Schengeni acquis ’ sätteid täies ulatuses, ilma et see siiski oleks vaid nende meetmete jätkumine, mida varem muudest Euroopa Liidu üldeelarve vahenditest rahastati.
Sellistel juhtudel peaks fond abistama liikmesriike, kes valmistuvad täielikuks osalemiseks Schengeni acquis ’s niipea kui võimalik, kooskõlas Haagi programmiga .
(7) Lisaks peaks fond arvesse võtma ka eriolukordi, näiteks selliste kolmandate riikide kodanike maismaatransiiti, kes oma riigi erinevate geograafiliselt mitte kokku puutuvate osade vahel liikumiseks peavad tingimata ületama ühe või mitme liikmesriigi territooriumi; see ei ole üksnes asjaomase liikmesriigi (asjaomaste liikmesriikide), vaid kõigi oma sisepiiridel kontrolli kaotanud liikmesriikide huvides.
Sellistel juhtudel peaksid rahastatavad meetmed olema ammendavalt määratletud ning vahendite eraldamisel tuleks lähtuda nende meetmetega seotud vajaduste faktilisest hindamisest.
(7 a) Meenutades, et välispiirifond aitab arendada ühist integreeritud piirihaldussüsteemi, mis sisaldab kõiki poliitika, seadusandluse, süsteemse koostöö, koormuse jagamise, personali, varustuse ja tehnoloogiaga seotud meetmeid, mis liikmesriikide pädevad asutused on erinevatel tasanditel võtnud koostöös ja vajadusel koos teiste osapooltega, kasutades muu hulgas neljaastmelist piirijulgeoleku mudelit ja Euroopa Liidu integreeritud riskianalüüsi, et tagada ühtne ja kvaliteetne välispiirikontroll ja paindlik piiriületus.
(7 b) Vastavalt Leedu ühinemislepingu protokollile nr 5, mis käsitleb isikute maismaatransiiti Kaliningradi oblasti ja teiste Venemaa Föderatsiooni osade vahel, kaetakse fondist lisakulud, mis tekivad sellise transiidi suhtes acquis’ erisätete rakendamisest.
(7 c) Agentuuri egiidi all toimuva operatiivkoostöö arendamise täienduseks ning lisaks liikmesriikidele eraldavatele vahenditele peaks fondi kaudu olema võimalik rakendada ka ühenduse meetmeid strateegilise tähtsusega piiripunktide [...] puuduste kõrvaldamiseks, kaasrahastades igal aastal selleks otstarbeks eraldatavast kindlast summast konkreetseid meetmeid nimetatud puuduste kõrvaldamiseks.
(8) Fond peaks toetama ka liikmesriikide meetmeid ja liikmesriikidevahelist koostööd viisapoliitika ja teiste piirieelsete tegevuste valdkonnas, mis toimuvad välispiiri kontrollimisele eelnevas etapis.
Kolmandates riikides paiknevate liikmesriikide konsulaarteenistuste tegevuse tõhus juhtimine teenib ühise viisapoliitika huve, mis on osa mitmetasandilisest süsteemist, mille eesmärgiks on lihtsustada seaduslikku reisimist ja võidelda ebaseadusliku sisserändega Euroopa Liidus ning mis on ühise integreeritud piirihaldussüsteemi lahutamatu osa.
(8 a) Fondi kohaldamisala ja eesmärki arvestades ei või sellest mingil juhul toetada meetmeid, mis seonduvad isikute kinnipidamiskohtade ja -keskustega kolmandates riikides.
(9) Vahendite eraldamiseks liikmesriikidele tuleks kehtestada objektiivsed kriteeriumid.
Nimetatud kriteeriumid tuleks rühmitada vastavalt piiri liigile, võttes arvesse rändevooge ja ohu taset Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril .
(9 a) Kõnealuste kriteeriumide kohaldamine tuleks üle vaadata 2010. aastal, et võimaldada uute, sealhulgas eelkõige välispiiri muutustest tulenevate asjaolude arvessevõtmist.
(10) Pidades silmas agentuuri eesmärki abistada liikmesriike välispiiri haldamise töökorralduslike aspektide rakendamisel ning selleks, et tagada vastastikune täiendavus agentuuri ülesannete ja välispiiri kontrolli ja järelevalvega seotud liikmesriikide kohustuste vahel, peaks komisjon agentuuriga konsulteerima liikmesriikide esitatud mitmeaastaste programmide kavandite ja komisjoni koostatud strateegiliste suuniste osas.
(11) Lisaks võib komisjon paluda agentuurilt eelinfot, kui ta hindab fondi mõju välispiiri kontrolli strateegia ja vastavate õigusaktide arengule, fondi ja agentuuri ülesannete koostoimet ning liikmesriikide vahel vahendite jaotamise kriteeriume vastavalt Euroopa Liidu eesmärkidele selles valdkonnas.
(12) Kõnealune vahend luuakse osana ühtsest raamistikust, mis koosneb käesolevast otsusest, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusest, millega luuakse Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusest, millega luuakse Euroopa Tagasisaatmisfond aastateks 2008–2013 ja nõukogu otsusest, millega luuakse aastateks 2007–2013 Euroopa fond kolmandate riikide kodanike integreerimiseks, ning mille eesmärgiks on käsitleda kohustuste võrdset jaotamist liikmesriikide vahel finantskoormuse osas, mis on seotud liidu välispiiri integreeritud haldamise sisseseadmise ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise kohaselt välja töötatud ühise varjupaiga- ja sisserändepoliitika rakendamisega.
(13) Liikmesriigi osalemine selles vahendis ei tohiks toimuda samaaegselt tema osalemisega kavandatavas ajutises vahendis, mille eesmärgiks on aidata toetust saaval liikmesriigil Schengeni acquis ’ rakendamise ja välispiiri kontrollimise eesmärgil rahastada liidu uue välispiiriga seotud meetmeid.
(13 a) Fondist toetatavad meetmed peaksid toimima koos ühenduse välisabi vahenditest toetatavate meetmetega ning neid tuleks rakendada Euroopa Liidu välispoliitika, eelkõige JSK välismõõtmete strateegia raames.
(14) Fondi poolt pakutav toetus on tõhusam ja sihipärasem, kui abikõlblike meetmete kaasrahastamine põhineb strateegilistel mitmeaastastel programmidel, mille iga liikmesriik koostöös komisjoniga koostab.
(15) Komisjoni poolt vastu võetud strateegiliste suuniste alusel peaks iga liikmesriik ette valmistama mitmeaastase programmdokumendi, milles arvestatakse liikmesriigi konkreetset olukorda ja vajadusi ning milles määratletakse tema arengustrateegia, mis peaks olema aastaprogrammides loetletud meetmete rakendamise ettevalmistamise raamistikuks.
(16) välja jäetud
välja jäetud
(18) Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)
EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. artikli 53 lõike 1 punktis b viidatud rakendusmeetoditele tuleks täpsustada tingimusi, mille puhul komisjonil on õigus täita oma ülesandeid Euroopa Ühenduse üldeelarve rakendamisel, ning selgitada liikmesriikide koostöökohustusi.
Kõnealuste tingimuste kohaldamise teel on komisjonil võimalik veenduda, et liikmesriigid kasutavad fondi seaduslikul ja nõuetekohasel viisil ning kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega finantsmääruse artikli 27 ja artikli 48 lõike 2 tähenduses.
(19) välja jäetud
(20) välja jäetud
(21) Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et tagada haldus- ja kontrollsüsteemide nõuetekohane toimimine ja rakendamise kvaliteet .
Selleks tuleb kehtestada üldpõhimõtted ja ülesanded, mida süsteemid kõikide programmide puhul täitma peavad.
(22) Kuna fond võib toetada liikmesriigi meetmeid Schengeni sätete rakendamiseks, mis ulatuvad välispiiriga seotud küsimustest viisapoliitikani, võivad erinevatel tasanditel ja eri paigus olla kaasatud mitmed liikmesriigi asutused.
Seetõttu tuleks liikmesriikidel lubada mitme tõendava ja auditeerimisasutuse või volitatud asutuse määramist, tingimusel, et igale nimetatud asutusele on antud kindlad ülesanded.
(23) Vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele lasub põhivastutus meetmete rakendamise ja kontrolli eest liikmesriikidel.
(24) Mitmeaastaste ja aastaprogrammide tõhusa ja nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleks täpsustada liikmesriikide kohustused seoses haldus- ja kontrollsüsteemidega, kulude kinnitamisega ning eeskirjade eiramise ja ühenduse õiguse rikkumise ennetamise, avastamise ja kõrvaldamisega.
Eelkõige haldamise ja kontrolli puhul on vaja kehtestada kord, mille alusel liikmesriigid tagavad süsteemide olemasolu ja nõuetekohase toimimise.
(25) Ilma, et see piiraks komisjoni volitusi finantskontrolli osas, tuleks toetada liikmesriikide ja komisjoni koostööd selles valdkonnas.
(26) Fondi poolt toetatavate meetmete tõhusus ja mõju sõltuvad ka nende hindamisest ning tulemuste tutvustamisest .
Sellega seoses tuleb ette näha liikmesriikide ja komisjoni vastutus ning hindamise usaldusväärsust ja sellega seotud teabe kvaliteeti tagav kord.
(27) Meetmeid tuleks hinnata, pidades silmas vahehindamist ja mõju hindamist ning hindamisprotsess peaks moodustama osa projekti järelevalvekorraldusest.
(28) Käesoleva otsusega kehtestatakse programmi kogu kehtivusajaks finantsraamistik, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)
ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. punkti 37 tähenduses.
(29) Kuna käesoleva otsuse eesmärke, milleks on toetada ühise integreeritud piirihaldussüsteemi loomist, sealhulgas juhtida kolmandates riikides asuvate konsulaaresinduste ja liikmesriikide muude teenistuste tegevust seoses kolmandate riikide kodanike liikumisega liikmesriikide territooriumile , ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning seetõttu võib neid käesoleva meetme ulatuse või toime tõttu paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.
(30) Pidades silmas ühenduse poolse rahastamise nähtavuse tähtsust, peaks komisjon andma juhiseid sellele kaasa aitamiseks, et iga asutus, valitsusväline organisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon või mis tahes muu organ, mis sellest fondist toetust saab, seda nõuetekohaselt esile tõstaks, võttes arvesse teiste koostöös hallatavate vahendite, näiteks struktuurifondide puhul kasutatavat tava.
(30 a) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ
EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11). , millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
Eelkõige on kontrolliga regulatiivmenetlust vaja kasutada üldmeetmete puhul, mille eesmärgiks on käesoleva otsuse vähemoluliste sätete muutmine, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või käesolevat otsust uute vähemoluliste sätete lisamisega täiendades; sellistele meetmetele on osutatud käesoleva otsuse artikli 19 lõikes 5.
Strateegiliste suuniste vastuvõtmisel ning tõhususe tagamiseks tuleks kontrolliga regulatiivmenetlusele kohaldatavaid tähtaegu lühendada.
(30 c) Fondi õigeaegse rakendamise tagamiseks tuleks käesoleva otsuse teatavaid sätteid kohaldada 1. jaanuarist 2007.
(31) Islandi ja Norra puhul kujutab kõnealune otsus endast Schengeni acquis ' edasiarendust Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ
EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31. artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkonnaga.
(31 a) Tuleb ette näha kord, mille alusel Islandi ja Norra esindajad saaksid osaleda komiteede töös, mis abistavad komisjoni tema rakendusvolituste kasutamisel.
Selline kord on kavandatud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelises kirjavahetuses, mis käsitleb komiteesid, mis abistavad komisjoni tema rakendusvolituste kasutamisel
EÜT L 176, 10.7.1999, lk 53. , ning mis on lisatud eespool nimetatud lepingule.
(32) Šveitsi puhul kujutab kõnealune otsus endast Schengeni acquis ' sätete edasiarendust Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi ühinemist Schengeni acquis ' nende sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud valdkonnaga, millele viidatakse otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A ja mida tuleks tõlgendada koostoimes nimetatud lepingule Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/860/EÜ
ELT L 370, 17.12.2004, lk 78. artikli 4 lõikega 1.
(32 a) Tuleb ette näha kord, mille alusel Šveitsi esindajad saaksid osaleda komiteede töös, mis abistavad komisjoni tema rakendusvolituste kasutamisel.
Selline kord on kavandatud ühenduse ja Šveitsi vahelises kirjavahetuses, mis on lisatud eespool nimetatud lepingule.
(33) Et kindlaks määrata käesoleva vahendi rakendamiseks vajalikud lisaeeskirjad, tuleks ühenduse ja eespool nimetatud assotsieerunud riikide vahel sõlmida leping.
(34) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega tema suhtes kohaldatav.
Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis 'l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, peaks Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses või mitte.
(35) Käesolev otsus on nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes
EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43. ja nõukogu hilisemale 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2004/926/EÜ.
Ühendkuningriik ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(36) Käesolev otsus on nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes
EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20. .
Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(37) Vastavalt asutamislepingu artikli 67 lõike 2 teisele taandele muutis nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsus 2004/927/EÜ, mis näeb ette Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 251 osutatud menetluse kohaldamist kõnealuse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega hõlmatud teatud valdkondade suhtes
ELT L 396, 31.12.2004, lk 45–46. , asutamislepingu artiklis 251 osutatud menetluse kohaldatavaks asutamislepingu artikli 62 lõikega 1, lõike 2 punktiga a ja lõikega 3 ning artikli 63 lõike 2 punktiga b ja lõike 3 punktiga b hõlmatud valdkondade suhtes.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on esitanud oma arvamuse
ELT C … .
Regioonide Komitee on esitanud oma arvamuse
ELT C … ,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
I PEATÜKK
SISU, EESMÄRGID JA MEETMED
Artikkel 1
Sisu ja kohaldamisala
Käesoleva otsusega luuakse ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 Välispiirifond (edaspidi "fond") osana ühtsest raamistikust, mis sisaldab samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust, millega luuakse Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust, millega luuakse Euroopa Tagasisaatmisfond aastateks 2008–2013, ning nõukogu otsust, millega luuakse aastateks 2007–2013 Euroopa Fond Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimiseks , et aidata kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tugevdamisele ja rakendada liikmesriikidevahelise solidaarsuse põhimõtet .
Käesoleva otsusega määratletakse fondi eesmärgid, selle rakendamine, olemasolevad rahalised vahendid ja kriteeriumid olemasolevate rahaliste vahendite eraldamiseks.
Otsusega kehtestatakse fondi haldamise eeskirjad, sealhulgas finantseeskirjad, ning järelevalve- ja kontrollimehhanismid, mis põhinevad kohustuste jaotamisel komisjoni ja liikmesriikide vahel.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) välispiir – liikmesriikide maismaapiir, sealhulgas jõe- ja järvepiir, merepiir ning liikmesriikide lennujaamad, jõe-, mere- ja järvesadamad, mille suhtes kohaldatakse välispiiri ületamist käsitleva ühenduse õiguse sätteid , olenemata sellest, kas nimetatud piir on ajutine või mitte;
b) ajutine välispiir
- ühine piir Schengeni acquis’d täielikult rakendava liikmesriigi ja oma ühinemisakti alusel Schengeni acquis’d täielikult kohaldama kohustunud liikmesriigi vahel, kelle puhul nimetatud acquis’ täielikku kohaldamist lubav nõukogu otsus ei ole veel jõustunud;
- ühine piir kahe oma ühinemisakti alusel Schengeni acquis’d täielikult kohaldama kohustunud liikmesriigi vahel, kelle puhul nimetatud acquis’ täielikku kohaldamist lubav nõukogu otsus ei ole veel jõustunud;
c) piiriületuspunkt – pädeva asutuse poolt välispiiri ületamiseks lubatud piiripunkt, millest on teavitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artikli 34 teisele lõigule;
d) agentuur – Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur, mis asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004.
Artikkel 3
Üldeesmärgid
1.
Fond toetab järgmisi eesmärke:
a) välispiiri kontrolli ja seirega seotud ülesannete tõhus korraldus ;
b) isikute liikumise tõhus haldamine välispiiril liikmesriikide poolt, et tagada ühelt poolt kõrge kaitsetase välispiiril ning teiselt poolt sujuv piiriületus kooskõlas Schengeni acquis’ga , sealhulgas lugupidava kohtlemise ja väärikuse põhimõtetega ;
c) välispiiri ületamist reguleerivate ühenduse õigusaktide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), sätete ühtne kohaldamine piirivalve poolt ;
d) liikmesriikide kolmandates riikides asuvate konsulaaresinduste ja muude teenistuste tegevuse , mis on seotud kolmandate riikide kodanike liikumisega liikmesriikide territooriumile, juhtimise parandamine ja liikmesriikide koostöö selles valdkonnas.
2.
Fond toetab liikmesriikide või komisjoni algatusel tehnilise abi rahastamist.
Artikkel 4
Konkreetsed eesmärgid
1.
Silmas pidades artikli 3 lõike 1 punktis a nimetatud eesmärki, toetab fond järgmisi konkreetseid eesmärke:
a) liikmesriikidevahelisest piirikontrollialasest operatiivkoostööst tulenevate soovituste, talitlusnormide ja parimate tavade rakendamine;
b) piiriületuspunktide vaheliste seiresüsteemide parandamiseks vajalike meetmete väljatöötamine ja kohaldamine;
c) selliste meetmete võtmine või selliste tõhusate süsteemide väljatöötamine, mis võimaldavad asjakohaste andmete metoodilist kogumist enne välispiiri, piiril ja piiri taga kujuneva olukorra kohta;
d) eri tüüpi välispiire (maismaa-, õhu-, merepiir) ületavate isikute arvu nõuetekohase registreerimise tagamine;
e) sellise statistiliste ja haldusandmete kogumise süsteemi juurutamine või ajakohastamine, mis sisaldab andmeid reisijate kategooriate, kontrollide ja seiremeetmete arvu ja laadi kohta erinevat tüüpi välispiiridel, mis põhinevad registreerimisel ja muudel andmekogumisallikatel;
f) tulemusliku, struktuurilise, strateegilise ja operatiivse koostöö sisseseadmine kõigi piiriületuspunktides tegutsevate asutuste vahel;
g) piirivalve pädevuse ja kvalifikatsiooni tõstmine seire-, nõuande- ja kontrolliülesannete täitmisel;
h) teabevahetuse parandamine liikmesriikide tasandil välispiiri haldamise eest vastutavate asutuste vahel ning nimetatud asutuste ja muude asutuste vahel, kes vastutavad rände, varjupaiga ja muude asjakohaste valdkondade eest ;
i) kvaliteedijuhtimisstandardite edendamine.
2.
Silmas pidades artikli 3 lõike 1 punktis b nimetatud eesmärki, toetab fond järgmisi konkreetseid eesmärke:
a) uute töömeetodite, logistiliste meetmete ja nüüdisaegse tehnoloogia arendamine, et tugevdada süstemaatilist kontrolli piiriületuspunktides sisenevate või väljuvate isikute üle (välja arvatud ajutise välispiiri puhul);
b) tehnoloogia kasutamise edendamine ja selle tõhusa kasutamise eest vastutava personali eriväljaõpe;
c) võltsitud reisidokumentide alase teabe vahetamise edendamine ja sellekohase väljaõppe parandamine, sealhulgas ühiste töövahendite ja -viiside arendamine ja levitamine selliste dokumentide avastamiseks;
d) tõhusa, reaalajas toimiva andmekontrolli toetamine piiriületuspunktides laiaulatuslike IT-süsteemide abil, nagu Schengeni infosüsteem ja viisainfosüsteem, ning tõhus reaalajas toimiv teabevahetus kõigi välispiiril asuvate piiriületuspunktide vahel;
e) riskianalüüsi tulemuste optimaalse rakendamise tagamine operatiiv- ja tehnilisel tasandil.
3.
Silmas pidades artikli 3 lõike 1 punktis c nimetatud eesmärki, toetab fond järgmisi konkreetseid eesmärke:
a) piirivalvurite ühtse koolituse, väljaõppe ja kvalifikatsiooni järk-järguline kehtestamine kõigis liikmesriikides, eelkõige agentuuri poolt välja töötatud ühise põhikoolituse õppekava rakendamise teel ning sidusalt täiendades agentuuri tegevust antud valdkonnas;
b) piirivalvurite vahetuste ja lähetuste toetamine ja tihendamine liikmesriikide vahel, millega täiendatakse agentuuri suuniseid ja tegevust antud valdkonnas;
c) ühilduva nüüdisaegse tehnoloogia kasutamise edendamine välispiiril, kui see on eeskirjade õigeks, tõhusaks või ühtseks rakendamiseks hädavajalik;
d) ametiasutuste toetamine seoses ühesuguste menetluste kohaldamise ja järjepidevate, kiirete ja kõrgekvaliteediliste otsuste vastuvõtmisega välispiiri ületamise, sealhulgas viisade väljastamise küsimustes ;
d a) piirivalvurite ühise praktilise käsiraamatu kasutamise edendamine;
e) alade ja keskuste ehitamine ja kaasajastamine isikute jaoks, kellele ei anta sisenemisõigust või kes peetakse kinni pärast välispiiri ebaseaduslikku ületamist või lähenemisel välispiirile eesmärgiga siseneda ebaseaduslikult liikmesriikide territooriumile;
f) turvalisuse tõstmine piiripunktides, et tagada piirivalvurite julgeolek ning varustuse, järelevalvesüsteemide ja transpordivahendite kaitse.
4.
Silmas pidades artikli 3 lõike 1 punktis d nimetatud eesmärki, toetab fond järgmisi konkreetseid eesmärke:
a) sisserände kontaktametnike võrgustiku tegutsemisvõime tugevdamine ja tõhusama koostöö edendamine liikmesriikide asutuste vahelise võrgustiku kaudu;
b) meetmete võtmine, mille eesmärgiks on aidata liikmesriike ja veoettevõtjaid direktiiviga 2004/82/EÜ ja Schengeni lepingu rakendamise 1990. aasta Schengeni konventsiooni artikliga 26 ette nähtud kohustuste täitmisel, et hoida ära ebaseaduslikku saabumist välispiirile ;
c) tõhusama koostöö edendamine lennuettevõtetega lähteriigi lennujaamades, sealhulgas reisidokumentidealane ühtne väljaõpe lennuettevõtete personalile;
c a) kvaliteedijuhtimise, heade teenuste ja rajatiste edendamine viisataotlusprotsessi infrastruktuuri osas;
d) liikmesriikidevahelise koostöö edendamine konsulaarteenistuste pädevuse suurendamisel seoses viisataotluste läbivaatamisega ;
f) süsteemsema ja korrapärasema koostöö edendamine liikmesriikide konsulaar- ja muude teenistuste vahel, eelkõige seoses viisainfosüsteemiga (VIS), sealhulgas ressursside ja viisaväljastamisvahendite ühiskasutusse võtmine, teabevahetus, viisataotlusi käsitlevad ülevaated ja uuringud ning ühiste viisataotluskeskuste väljaarendamine;
g) liikmesriikide algatuste edendamine, mille eesmärgiks on ühised uurimismeetodid, ühtsed haldusmenetlused ja ühtne otsuste tegemine viisade väljastamise kohta liikmesriikide konsulaarteenistuste poolt;
h) ühiste konsulaarbüroode asutamine.
Artikkel 5
Abikõlblikud meetmed liikmesriikides
1.
Fond toetab liikmesriikide meetmeid, mis on seotud artikli 4 lõigetes 1–4 määratletud eesmärkide ja eelkõige alljärgnevaga:
a) piiriületuskohtade infrastruktuur ja hooned, näiteks piiripunktid, helikopterite maandumispaigad või teed või ooteruumid piiriületuspunktis järjekorras ootavatele sõidukitele või isikutele;
b) infrastruktuur, hooned ja süsteemid järelevalve tagamiseks piiriületuspunktide vahel ja välispiiri ebaseadusliku ületamise vältimiseks ;
c) varustus, nagu näiteks sensorid, videovalve, dokumentide kontrollimise seadmed, tuvastusvahendid, mobiilsed või püsiterminalid SISi, VISi, FADO ning muude üleeuroopaliste ja riiklike süsteemidega konsulteerimiseks ;
d) transpordivahendid välispiiri kontrollimiseks , näiteks sõidukid, laevad, helikopterid ja kerglennukid, mis on varustatud spetsiaalse elektroonikaga piiri seireks ja inimeste avastamiseks transpordivahendites ;
e) seadmed reaalajas toimuvaks teabevahetuseks asjaomaste asutuste vahel;
f) info- ja sidetehnoloogilised süsteemid;
g) töötajate (piirivalvurid, immigratsiooni- ja konsulaarametnikud) lähetus- ja vahetusprogrammid;
h) asjaomaste asutuste personali väljaõpe ja koolitus , sealhulgas keeleõpe ;
i) investeeringud nüüdisaegse tehnoloogia arendamiseks, katsetamiseks ja paigaldamiseks;
j) uuringud ja katseprojektid, millega viiakse ellu liikmesriikidevahelisest piirikontrollialasest operatiivkoostööst tulenevaid soovitusi, talitlusnorme ja parimaid tavasid;
k) uuringud ja katseprojektid, mille eesmärgiks on edendada innovatsiooni, lihtsustada kogemuste ja heade tavade vahetamist ning parandada kolmandates riikides asuvate liikmesriikide konsulaar- ja muude asutuste poolt läbiviidava tegevuse juhtimist seoses kolmandate riikide kodanike liikumisega liikmesriikide territooriumile ja liikmesriikide vahelise koostööga selles valdkonnas .
2.
Fond ei toeta meetmeid seoses ajutise välispiiriga, kui need meetmed kujutavad endast struktuurset investeeringut, mis ei sobi kokku eesmärgiga lõpetada isikute kontrollimine sellel piiril, eelkõige vastavalt lõike 1 punktides a ja b nimetatud meetmetele.
Artikkel 6
Kaliningradi transiidisüsteem
1.
Fond toetab transiidiviisade eest saamata jäänud tulu ja transiiti hõlbustavate dokumentide (FTD) ja raudteetransiiti hõlbustavate dokumentide (FRTD) rakendamisest tuleneva lisakulu hüvitamist vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 693/2003
ELT L 99, 17.4.2003, lk 8. ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 694/2003
ELT L 99, 17.4.2003, lk 15. .
2.
Esimeses lõikes tähendab lisakulu kulu, mis tuleneb otseselt transiidi erikorra rakendamise erinõuetest ega teki seoses transiidi- või muude viisade väljastamisega.
Rahastamiskõlblikud on järgmised lisakulud:
a) infrastruktuuriinvesteeringud;
b) transiidi erikorra rakendamisega seotud personali väljaõpe;
c) täiendavad tegevuskulud, sealhulgas konkreetselt transiidi erikorra rakendamisega seotud personali palgakulud.
3.
Lõikes 1 sätestatud saamata jäänud tulud arvutatakse viisasid käsitlevate üldiste konsulaarjuhiste 12. lisas sätestatud transiidiviisade hinnataseme alusel ja artikli 15 lõikes 9 sätestatud finantsraamistiku piires .
Artikkel 7
Ühendusele huvi pakkuvad meetmed
1.
Komisjoni algatusel võib kuni 6% fondi olemasolevatest vahenditest kasutada riikidevaheliste meetmete või kogu ühendusele huvi pakkuvate meetmete („ühenduse meetmed”) rahastamiseks, mis on seotud järgmiste eesmärkidega :
a) aidata kaasa liikmesriikide kolmandates riikides asuvate konsulaaresinduste ja muude teenistuste tegevuse tõhustamisele seoses kolmandate riikide kodanike liikumisega liikmesriikide territooriumile ja liikmesriikide sellealasele koostööle , sealhulgas varjupaiga ja sisserände kontaktametnike tegevusele, ning eesmärgiga edendada tolli-, veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli suuremat kaasamist piiri integreeritud haldamisse vastavalt poliitika arengusuundadele selles valdkonnas;
b) osutada liikmesriikidele abiteenuseid nõuetekohaselt põhjendatud eriolukorras, mis nõuab kiiret tegutsemist liikmesriikide välispiiril.
2.
Abikõlblikkuse tingimustele vastamiseks peavad lõike 1 punktis a loetletud ühenduse meetmed eelkõige:
a) edendama ühendusesisest koostööd ühenduse õigusaktide ja heade tavade rakendamisel;
b) toetama riikidevaheliste koostöövõrgustike ja katseprojektide loomist, mis põhinevad kahes või enamas liikmesriigis asuvate konsulaaresinduste riikidevahelisel partnerlusel ja mille eesmärk on soodustada innovatsiooni ning hõlbustada kogemuste ja heade tavade vahetamist;
c) toetama uuringuid, teabe levitamist ja vahetamist [...] heade tavade ja kõigi muude üldeesmärgi aspektide kohta, milline üldeesmärk on aidata kaasa liikmesriikide kolmandates riikides asuvate konsulaaresinduste tegevuse tõhustamisele ja liikmesriikide sellealasele koostööle , sealhulgas nüüdisaegse tehnoloogia kasutamisele ;
d) toetama projekte ja uuringuid, milles püütakse leida võimalusi uute koostöövormide loomiseks ühenduses ning milles käsitletakse antud valdkonna ühenduse õigust , eelkõige ühiste taotluskeskuste loomist ;
e) toetama ühiste statistiliste vahendite, meetodite ja näitajate väljatöötamist ja kohaldamist liikmesriikide poolt, et mõõta viisapoliitika ja konsulaarkoostöö valdkonnas asetleidvaid poliitilisi arenguid ;
3.
Aasta tööprogramm, milles sätestatakse prioriteedid seoses ühenduse meetmetega, võetakse vastu artikli 52 lõikes 2 osutatud korras.
II PEATÜKK
TOETAMISE PÕHIMÕTTED
Artikkel 8
Vastastikune täiendavus, kooskõlastatus ja vastavus
1.
Fond annab toetust, mis täiendab riiklikke, piirkondikke ja kohalikke meetmeid, integreerides need ühenduse prioriteetidega.
2.
Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et fondist ja liikmesriikidelt saadavad toetused oleksid kooskõlas ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega .
Eelkõige tuleb kooskõla silmas pidada artiklis 20 osutatud mitmeaastase programmi puhul.
3.
Fondist rahastatavad toimingud vastavad asutamislepingu sätetele ja nende põhjal vastu võetud õigusnormidele.
Artikkel 9
Programmitöö
1.
Fond tegutseb oma eesmärkide saavutamiseks mitmeaastase programmiperioodi (2007–2013) raames , mille kohta viiakse läbi vahehindamine vastavalt artiklile 22 a .
Mitmeaastaste programmide koostamise süsteem hõlmab prioriteete ning haldamis-, otsustamis-, auditeerimis- ja tõendamismenetlusi.
2.
Komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastasi programme rakendatakse aastaprogrammide abil.
Artikkel 10
Meetmete subsidiaarsus ja proportsionaalsus
1.
Artiklites 20 ja 22 osutatud mitmeaastaste ja aastaprogrammide elluviimise eest vastutavad liikmesriigid, kes rakendavad programme asjakohasel piirkondlikul tasandil vastavalt nende konkreetsele institutsioonilisele süsteemile.
Vastutust teostatakse vastavalt käesolevale otsusele.
2.
Vahendid, mida komisjon ja liikmesriik kasutavad auditeerimissätete raames, sõltuvad ühenduse toetuse suurusest.
Diferentseerimist kohaldatakse ka hindamist käsitlevate sätete ning mitmeaastasi ja aastaprogramme käsitlevate aruannete suhtes.
Artikkel 11
Rakendusmeetodid
1.
Ühenduse eelarvest fondile eraldatud osa täidetakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. artikli 53 lõike 1 punktile b, välja arvatud artiklis 7 osutatud ühenduse meetmete ja artiklis 17 osutatud tehnilise abi puhul.
2.
Komisjon kasutab oma volitusi Euroopa ühenduste üldeelarve täitmisel järgmiselt:
a) komisjon kontrollib vastavalt artiklis 32 kirjeldatud korrale haldus- ja kontrollsüsteemide olemasolu ja nõuetekohast toimimist liikmesriikides;
b) komisjon lükkab edasi või peatab vastavalt artiklitele 41 ja 42 täielikult või osaliselt maksete tegemise, kui liikmesriigi haldus- ja kontrollsüsteemid ei toimi, ning kohaldab artiklites 45 ja 46 kirjeldatud korras mis tahes muid vajalikke finantskorrektsioone.
3.
Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riigid osalevad fondis vastavalt käesoleva otsuse sätetele.
4.
Kehtestatakse kord, milles täpsustatakse osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad, sealhulgas sätted, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisalased volitused
NO , IS ja CH tõstatasid nende osalemist käsitleva erikokkuleppe sõlmimise küsimuse. .
Artikkel 12
Täiendavus
välja jäetud
välja jäetud
Artikkel 13
Partnerlus
1.
Iga liikmesriik korraldab vastavalt riiklikele eeskirjadele ja tavadele partnerluse selliste asutuste ja organitega, mis on kaasatud mitmeaastase programmi rakendamisse või võivad asjaomase liikmesriigi hinnangul anda olulise panuse mitmeaastase programmi väljatöötamisse .
Sellisteks asutusteks ja organiteks võivad olla pädevad piirkondlikud, kohalikud, munitsipaal- ja muud riiklikud ametiasutused,
rahvusvahelised organisatsioonid (eelkõige UNHCR) ja kodanikuühendused, nagu näiteks valitsusvälised organisatsioonid või tööturu osapooled.
välja jäetud
2.
Partnerluse käigus järgitakse täielikult iga partneri institutsioonilisi, õiguslikke ja finantsalaseid volitusi.
välja jäetud
III PEATÜKK
FINANTSRAAMISTIK
Artikkel 14
Koguvahendid
1.
Fondi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 on [ 1820 miljonit ] eurot.
2.
Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad fondi iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.
3.
Komisjon koostab liikmesriikide kaupa iga-aastased soovituslikud jaotused artiklis 15 kehtestatud tingimuste alusel.
Artikkel 15
Iga-aastane vahendite jaotamine
liikmesriikide abikõlblike meetmete jaoks
välja jäetud
a) a) 30% välismaismaapiirile
SE esitas reservatsiooni.
Nad eelistavad suuremat protsenti maismaapiirile sarnaselt merepiiriga. ,
b) 35% välismerepiirile,
c) 20% lennujaamadele,
d) 15% konsulaaresindustele.
välja jäetud
2.
Lõike 1 punkti a kohaselt võimaldatavad vahendid jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:
a) 70% vastavalt piiri pikkusele, mis arvutatakse kaalukoefitsientide alusel iga konkreetse piiriosa kohta, mis määratakse kindlaks vastavalt artikli 15 a lõike 3 punktile a, ja
b) 30 %
SE esitas reservatsiooni.
Nimetatud delegatsioon eelistab töökoormusele suurema protsendi eraldamist, sest nende arvates kajastab see kriteerium rändesurvet paremini. vastavalt töökoormusele välismaismaapiiril, mis määratakse kindlaks vastavalt lõike 8 punktile a.
3.
Lõike 1 punkti b kohaselt võimaldatavad vahendid jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:
a) 70% vastavalt piiri pikkusele, mis arvutatakse kaalukoefitsientide alusel iga konkreetse piiriosa kohta, mis määratakse kindlaks vastavalt artikli 15 a lõike 3 punktile b, ja
b) 30% vastavalt töökoormusele välismerepiiril, mis määratakse kindlaks vastavalt lõike 8 punktile a.
välja jäetud
välja jäetud
välja jäetud
välja jäetud
välja jäetud
4.
Lõike 1 punkti c kohaselt võimaldatavad vahendid jaotatakse liikmesriikide vahel vastavalt nende lennujaamade töökoormusele, mis määratakse kindlaks vastavalt lõike 8 punktile b.
5.
Lõike 1 punkti d kohaselt võimaldatavad vahendid jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:
a) 50% vastavalt liikmesriikide konsulaaresindustele nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) I lisas loetletud riikides, ning
b) 50% vastavalt liikmesriikide nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 I lisas loetletud riikides asuvate konsulaaresinduste töökoormusele viisapoliitika haldamise osas, mis on kindlaks määratud kooskõlas lõike 8 punktiga c. fn
HU esitas reservatsiooni, mis on seotud tema reservatsiooniga artikli 15 lõigete 1 ja 2 kohta.
HU eelistab eraldada 60% vastavalt töökoormusele.
2
6.
Niikaua, kui kohaldatakse 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 10 artikli 1 sätteid, võetakse käesoleva artikli lõike 1 punktide a ja b kohaste vahendite iga-aastase jaotamise puhul arvesse nõukogu määruse 866/2004 artiklis 1 nimetatud alade vahelist eraldusjoont, kuigi selle puhul ei ole tegemist välismaismaapiiriga, kuid mitte kõnealusest eraldusjoonest põhja poole jääva merepiiri pikkust.
7.
"Välismerepiir" tähendab liikmesriikide territoriaalmere välispiiri vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklite 4–16 määratlusele.
Kui aga ebaseadusliku rände/sisenemise tõkestamiseks on vaja regulaarselt läbi viia kaugoperatsioone, loetakse see kõrge ohutasemega piirkonna välispiiriks.
See määratakse kindlaks asjaomaste liimesriikide poolt esitatud kahe viimase aasta operatiivandmeid arvesse võttes.
Välismerepiiri sellist määratlust kasutatakse ainult käesolevas otsuses ning kõigi operatsioonide puhul järgitakse rahvusvahelist õigust.
8.
Töökoormuse aluseks võetakse kahe eelneva aasta keskmised näitajad järgmiste tegurite osas:
a) välismaismaapiiril ja välismerepiiril:
- ametlikes piiripunktides välispiiri ületanud isikute arv;
- kolmandate riikide kodanike arv, kellel keelati sisenemine kõnealusel välispiiril;
- pärast ebaseaduslikku piiriületust tabatud kolmandate riikide kodanike arv, sealhulgas merel tabatud isikute arv;
b) lennujaamades:
- ametlikes piiripunktides välispiiri ületanud isikute arv;
- kolmandate riikide kodanike arv, kellel keelati sisenemine kõnealusel välispiiril;
c) konsulaaresindustes:
- viisataotluste arv.
2007. aasta töökoormuse aluseks on ainult 2005. aasta andmed.
9.
Lõigetes 2 ja 3 osutatud kaalukoefitsiendid määrab agentuur kindlaks kooskõlas artikliga 15 a.
10.
Lõike 2 punktis a osutatud välismaismaapiiri pikkuse osas ei võeta vahendite iga-aastase jaotuse arvutamisel arvesse ajutist välispiiri.
Arvesse võetakse siiski ELiga hiljemalt 1. mail 2004 ühinenud liikmesriigi ajutist välispiiri liikmesriigiga, mis ühines ELiga pärast 1. maid 2004.
11.
Lõikes 8 osutatud töökoormuse kontrollarvudeks on kooskõlas ühenduse õigusaktidega liikmesriikide esitatud andmetel põhinevad Euroopa ühenduste statistikaameti värskeimad andmed.
Juhul, kui liikmesriik ei ole komisjonile (Eurostatile) esitanud asjaomaseid statistilisi andmeid, esitab ta võimalikult kiiresti esialgsed andmed.
Enne kõnealuste andmete tunnistamist kontrollarvudeks, hindab komisjon (Eurostat) asjaomase statistilise teabe kvaliteeti, võrreldavust ja täielikkust vastavalt tavapärasele töökorrale.
Komisjoni (Eurostati) taotlusel esitavad liikmesriigid selleks kogu vajaliku teabe.
12.
Kui kontrollarvud ei ole Euroopa ühenduste statistikaameti ühenduse õigusaktide kohaselt esitatud statistiliste andmetena kättesaadavad, esitavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt iga aasta 1. novembriks esialgsed andmed, et kooskõlas artikli 22 lõikega 2 arvutada neile järgmisel aastal eraldatavad hinnangulised summad.
Enne kõnealuste andmete tunnistamist kontrollarvudeks, võib komisjon (Eurostat) hinnata asjaomase statistilise teabe kvaliteeti, võrreldavust ja täielikkust vastavalt tavapärasele töökorrale.
Komisjoni (Eurostati) taotlusel esitavad liikmesriigid selleks kogu vajaliku teabe.
13.
Lõikes 1 nimetatud vahendid ei sisalda artikli 6 ja artikli 18 a alusel eraldatavaid vahendeid.
Ajavahemikuks 2007–2013 artikli 6 alusel eraldatavad vahendid ei ületa 108 miljonit eurot.
Artikkel 15 a
Vahendite iga-aastase jaotamise eesmärgil teostatav agentuuri riskianalüüs
1.
Artikli 15 lõikes 8 osutatud kaalukoefitsientide kindlaksmääramiseks esitab agentuur komisjonile hiljemalt iga aasta 1. aprilliks eriaruande, milles kirjeldatakse piirijärelevalve teostamise raskusi ja olukorda liikmesriikide välispiiril, pöörates erilist tähelepanu liikmesriikide konkreetsele lähedusele kõrgendatud ebaseadusliku sisserände ohuga piirkondadele eelneval aastal ning võttes samuti arvesse kõnealustesse liikmesriikidesse ebaseaduslikult sisenenud isikute arvu ja nende liikmesriikide suurust.
2.
Vastavalt nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 artiklis 4 osutatud ühise integreeritud riskianalüüsi mudelile analüüsitakse aruandes liikmesriikide välispiiri julgeolekut eelneval aastal mõjutanud ohte, võttes arvesse poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid arenguid kolmandates riikides, eelkõige kolmandates naaberriikides, ning esitatakse rändevoogude ja välispiiril toimuva ebaseadusliku tegevuse võimalikud tulevikusuundumused.
Analüüs tugineb peamiselt järgmistele agentuuri kogutud, liikmesriikide esitatud või komisjonilt (Eurostatilt) saadud andmetele:
a) kolmandate riikide kodanike arv, kellel keelati sisenemine välispiiril;
b) kolmandate riikide kodanike arv, kes tabati välispiiri ebaseaduslikul ületamisel või välispiiri ebaseadusliku ületamise katsel;
c) kinnipeetud isikute arv, kes on teadlikult abistanud kolmanda riigi kodanikke ebaseaduslikul sisenemisel;
d) Schengeni piirieeskirjade kohaselt piiripunktides avastatud võltsitud või valede reisidokumentide arv ning ekslikult välja antud reisidokumentide ja viisade arv.
Kui kontrollarvud ei ole esitatud Euroopa ühenduste statistikaameti statistiliste andmetena, vaid liikmesriikide poolt, siis võib agentuur taotleda neilt liikmesriikidelt vajalikku teavet, et hinnata statistiliste andmete kvaliteeti, võrreldavust ja täielikkust.
Sellise hindamise läbiviimiseks võib agentuur komisjonilt (Eurostatilt) abi paluda.
3.
Lõpuks määratletakse aruandes vastavalt lõigetele 1 ja 2 iga liikmesriigi välispiiril praegu valitseva ohu tase ning määratakse antud liikmesriigi välispiiri iga osa kohta kindlaks järgmised konkreetsed kaalukoefitsiendid:
a) välismaismaapiir:
1) koefitsient 1 tavalise ohutaseme puhul;
2) koefitsient 1,5 keskmise ohutaseme puhul;
3) koefitsient 3 kõrge ohutaseme puhul.
b) välismerepiir:
1) koefitsient 0 minimaalse ohutaseme puhul
SE esitas reservatsiooni. ;
2) koefitsient 1 tavalise ohutaseme puhul;
3) koefitsient 3 keskmise ohutaseme puhul;
4) koefitsient 8 kõrge ohutaseme puhul.
Artikkel 16
Rahastamisstruktuur
1.
Finantseraldised fondist on toetuste vormis.
2.
Fondi poolt toetatavaid meetmeid kaasrahastatakse riiklikest või eraallikatest, need on mittetulundusliku iseloomuga ega saa abi muudest Euroopa ühenduste üldeelarvest rahastatavatest allikatest.
3.
Eraldised fondist täiendavad liikmesriikide poolt käesoleva otsusega hõlmatud meetmete jaoks eraldatud avaliku sektori või samaväärseid kulutusi.
4.
Ühenduse eraldised toetatavatele projektidele ei tohi liikmesriikide poolt artikli 4 alusel võetavate meetmete korral ületada 50% konkreetse meetme kogumaksumusest.
Artiklis 19 määratletud strateegilistes suunistes väljatoodud konkreetsete prioriteetidega tegelevate projektide puhul võib seda osakaalu suurendada kuni 75%-ni .
Ühtekuuluvusfondist vahendeid saavate liikmesriikide puhul suurendatakse seda osakaalu kuni 75%-ni.
5.
IV peatükis sätestatud programmitöö raames valivad liikmesriigid rahastamiseks välja projektid järgmiste miinimumkriteeriumide alusel:
a) olukord ja vajadused liikmesriigis;
b) kulude tasuvus, muu hulgas pidades silmas projektiga seotud isikute arvu;
c) rahastamist taotleva organisatsiooni ja iga partnerorganisatsiooni kogemus, asjatundlikkus, usaldusväärsus ning rahaline panus;
d) määr, mille võrra projektid täiendavad teisi Euroopa Liidu üldeelarvest või riiklike programmide osana rahastatavaid meetmeid.
6.
Üldjuhul antakse ühendusepoolset finantsabi fondi poolt toetatavatele meetmetele kuni kolmeks aastaks, tingimusel, et esitatakse korrapäraselt eduaruandeid.
Artikkel 17
Tehniline abi komisjoni algatusel
1.
Komisjoni algatusel ja/või nimel võidakse fondi iga-aastastest vahenditest maksimaalselt 500 000 euro ulatuses rahastada käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikke ettevalmistusmeetmeid, järelevalve-, haldus- ja tehnilise abi meetmeid ning samuti hindamis-, auditeerimis- ja kontrollimeetmeid.
2.
Kõnealused meetmed hõlmavad järgmist:
a) hindamised, ekspertide aruanded, statistika ja uuringud, sealhulgas need, mis käsitlevad fondi toimimist üldiselt;
b) liikmesriikide, lõplike abisaajate ja avalikkuse teavitamise meetmed, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniad ning fondist rahastatavate projektide ühine andmebaas ;
c) juhtimiseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja hindamiseks kasutatavate arvutisüsteemide paigaldamine, kasutamine ja omavahel ühendamine;
d) ühise hindamis- ja järelevalveraamistiku kavandamine ning samuti näitajate süsteemide kavandamine, võttes vajadusel arvesse siseriiklikke näitajaid;
e) hindamismeetodite täiendamine ja teabevahetus kõnealuse valdkonna tavade osas;
f) liikmesriikide poolt vastavalt V peatükile määratud ametiasutustele suunatud teavitamis- ja koolitusmeetmed, mis täiendavad liikmesriikide jõupingutusi oma ametiasutustele juhiste andmisel kooskõlas artikli 31 lõikega 2.
Artikkel 18
Tehniline abi liikmesriikide algatusel
1.
Asjaomase liikmesriigi algatusel võidakse fondist rahastada ettevalmistus-, haldus-, järelevalve-, hindamis-, teavitamis- ja kontrollimeetmeid ning meetmeid fondide rakendamiseks vajaliku haldussuutlikkuse tugevdamiseks.
2.
Aastane tehniliseks abiks eraldatav summa ei või ületada:
a) 7% liikmesriigile aastas eraldatavast kaasrahastamise kogusummast, millele lisandub 30 000 eurot ajavahemikuks 2007–2010; ning
b) 4% liikmesriigile aastas eraldatavast kaasrahastamise kogusummast, millele lisandub 30 000 eurot ajavahemikuks 2011–2013.
Artikkel 18 a
Erimeetmed
1.
Komisjon kinnitab igal aastal loetelu liikmesriikide (vajadusel koostöös agentuuriga) rakendatavatest erimeetmetest, mis aitavad kaasa ühise integreeritud piirihaldussüsteemi arendamisele, kõrvaldades [...] strateegilise tähtsusega piiripunktide puudusi, mis on välja selgitatud [...] artikli 15 a kohastes riskianalüüsides.
2.
Artikli 7 lõikes 3 osutatud aasta tööprogrammis sätestatakse kõnealuste meetmete rahastamise raamistik, sealhulgas nende eesmärgid ja hindamiskriteeriumid.
3.
Valitud meetmete loetelu võetakse vastu artikli 52 lõikes 2 osutatud korras.
4.
Fondi rahaline abi erimeetmeteks piirdub kuue kuu pikkuse ajavahemikuga ega ületa 80% ühegi meetme kuludest.
5.
Kõnealuste meetmete rahastamiseks kasutatavad vahendid ulatuvad kuni 10 miljoni euroni aastas.
Lõikes 3 osutatud valiku järel kasutamata jäänud vahendeid võib kasutada artiklis 7 määratletud meetmete rahastamiseks.
IV PEATÜKK
PROGRAMMITÖÖ
Artikkel 19
Strateegiliste suuniste vastuvõtmine
1.
Komisjon võtab vastu strateegilised suunised, milles kehtestatakse fondi tegevuse raamistik, arvestades välispiiri- ja viisapoliitika valdkonnas tehtud edusamme ühenduse õigusaktide väljatöötamisel ja rakendamisel ning fondi finantsvahendite soovituslikku jagunemist asjaomasel ajavahemikul.
2.
Käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktides a–c nimetatud üldeesmärke silmas pidades viiakse suuniste kaudu ellu eelkõige ühenduse prioriteedid seoses ühise integreeritud piirihaldussüsteemi edasise järkjärgulise loomisega ning kontrolli ja järelevalve tugevdamisega liidu välispiiril.
3.
Käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis d nimetatud üldeesmärki silmas pidades viiakse suuniste kaudu ellu eelkõige ühenduse prioriteedid seoses ühise viisapoliitika edasiarendamisega osana mitmetasandilisest süsteemist, mille eesmärgiks on lihtsustada seaduslikku reisimist ja võidelda ebaseadusliku sisserändega, parandades viisataotluste käsitlemist kohalikes konsulaaresindustes.
4.
Komisjon võtab hiljemalt 31. mail 2007 vastu strateegilised suunised mitmeaastase programmiperioodi kohta.
5.
Strateegilised suunised võetakse vastu artikli 52 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
Kõnealused strateegilised suunised lisatakse pärast nende vastuvõtmist käesolevale otsusele lisana .
Artikkel 20
Riiklike mitmeaastaste programmide ettevalmistamine ja heakskiitmine
1.
Artiklis 19 osutatud strateegiliste suuniste alusel esitab iga liikmesriik mitmeaastase programmi kavandi, mis koosneb järgmistest elementidest:
a) liikmesriigis valitseva olukorra kirjeldus, mis hõlmab infrastruktuuri, varustust, transpordivahendeid, side- ja infotehnoloogilisi süsteeme ning piirivalve ja konsulaaresinduste teenistuses oleva personali väljaõppe ja koolituse korraldamist;
b) kõnealuse liikmesriigi vajaduste analüüs, mis hõlmab infrastruktuuri, varustust, transpordivahendeid, side- ja infotehnoloogilisi süsteeme ning piirivalve ja konsulaaresinduste teenistuses oleva personali väljaõppe ja koolituse korraldamist, ning tegevuseesmärgid, mis on seatud nimetatud vajaduste rahuldamiseks mitmeaastase programmiga hõlmatud ajavahemiku jooksul;
c) eesmärkide saavutamiseks kohane strateegia ja nende saavutamisega seotud prioriteedid ning prioriteetide elluviimiseks kavandatud meetmete kirjeldus;
d) andmed selle kohta, kas nimetatud strateegia on kooskõlas teiste piirkondlike, riiklike ja ühenduse vahenditega;
e) teave prioriteetide ja nende konkreetsete eesmärkide kohta.
Kõnealuseid eesmärke peab olema võimalik mõõta piiratud arvu näitajate abil, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.
Näitajad peavad võimaldama mõõta edasiminekut võrreldes esialgse olukorraga ning eesmärkide mõjusust prioriteetide elluviimisel;
f) artiklis 13 sätestatud partnerluse põhimõtte rakendamiseks valitud lähenemisviisi kirjeldus;
g) rahastamiskava projekt, milles on iga prioriteedi ja aasta kohta välja toodud kavandatav fondi osamaks ning avalikust või erasektorist pärineva kaasrahastamise kogusumma;
h) mitmeaastase programmi rakendussätted , mis sisaldavad järgmist :
- kõigi artiklis 25 sätestatud üksuste määramine liikmesriigi poolt;
- rakendus-, järelevalve-, kontrolli- ja hindamissüsteemide kirjeldus;
- finantsvoogude kasutuselevõtu- ja kasutamismenetluse määratlus, et tagada nende läbipaistvus;
- mitmeaastase programmi avalikustamise tagamiseks kehtestatud sätted.
välja jäetud
2 .
Liikmesriigid esitavad oma mitmeaastase programmi kavandi hiljemalt neli kuud pärast seda, kui komisjon on koostanud strateegilised suunised [...].
3.
Mitmeaastase programmi kavandi heakskiitmisel analüüsib komisjon:
a) selle kooskõla fondi eesmärkide ja artiklis 19 määratletud strateegiliste suunistega;
b) kavandis esitatud meetmete asjakohasust seoses kavandatava strateegiaga ;
c) liikmesriigi poolt fondi meetmete rakendamiseks kehtestatud haldus- ja kontrollimenetluste vastavust käesoleva otsuse sätetele;
d) programmi vastavust ühenduse õigusele ja eelkõige isikute vaba liikumise tagamiseks mõeldud ühenduse õiguse sätetele koos nendega otseselt seotud kõrvalmeetmetega välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserände kohta.
4.
Kui mitmeaastase programmi kavand ei ole komisjoni hinnangul strateegiliste suunistega kooskõlas või ei vasta käesoleva otsuse sätetele, millega kehtestatakse haldus- ja kontrollsüsteemid, või ei ole vastavuses ühenduse õigusega, palub komisjon liikmesriigil esitada kogu vajalik lisateave ning vajadusel vaadata programmi kavand vastavalt läbi.
5.
Komisjon võtab mitmeaastase programmi vastu kolme kuu jooksul pärast selle ametlikku esitamist artikli 52 lõikes 2 osutatud korras.
Artikkel 21
Mitmeaastaste programmide läbivaatamine
1.
Mitmeaastane programm vaadatakse läbi asjaomase liikmesriigi või komisjoni algatusel ning vajaduse korral tehakse selles ülejäänud programmitöö perioodiks muudatused, kui tahetakse võtta rohkem või muul viisil arvesse ühenduse prioriteete.
Samuti võib mitmeaastase programmi uuesti läbi vaadata hindamise tulemuste alusel ja/või pärast rakendamisel tekkinud raskusi.
2.
Komisjon võtab otsuse mitmeaastase programmi läbivaatamise heakskiitmise kohta vastu võimalikult kiiresti pärast liikmesriigi ametliku taotluse esitamist.
Mitmeaastane programm vaadatakse läbi artikli 52 lõikes 2 osutatud korras.
Artikkel 22
Aastaprogrammid
1.
Komisjoni poolt heaks kiidetud mitmeaastasi programme rakendatakse aastaprogrammide abil.
2.
Komisjon teavitab liikmesriike hiljemalt iga aasta 1. juuliks hinnangulistest summadest, mis neile järgmiseks aastaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus tehtavatest kogueraldistest eraldatakse ja mis arvestatakse artikli 15 alusel.
3.
Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt iga aasta 1. novembriks järgmise aasta programmi kavandi, mis on koostatud vastavalt mitmeaastasele programmile ning koosneb järgmistest elementidest :
a) aastaprogrammi alusel rahastatavate projektide valiku üldeeskirjad;
b) aastaprogrammi alusel toetatavate meetmete kirjeldus;
c) fondi eraldiste kavandatav jaotamine programmi erinevate meetmete vahel ja summa, mida taotletakse artiklis 18 sätestatud tehnilise abi jaoks, et aastaprogrammi ellu viia.
4.
Komisjon võtab liikmesriigi aastaprogrammi kavandi läbivaatamisel arvesse fondile eelarvemenetluse käigus eraldatud assigneeringute lõplikku summat.
Komisjon teatab liikmesriigile ühe kuu jooksul alates kavandi ametlikust esitamisest, kas selle saab heaks kiita või mitte.
Kui aastaprogrammi kavand ei ole kooskõlas mitmeaastase programmiga, palub komisjon liikmesriigil esitada kogu vajalik teave ning vajadusel vaadata kavandatav programm vastavalt läbi.
Komisjon võtab aastaprogrammi heakskiitva rahastamisotsuse vastu hiljemalt kõnealuse aasta 1. märtsiks.
Otsusesse märgitakse liikmesriigile eraldatud summa ja ajavahemik, mille jooksul kulutusi teha võib.
5.
Selleks, et võtta arvesse nõuetekohaselt põhjendatud eriolukordi, mida ei nähtud ette aastaprogrammi heakskiitmise ajal ning mis nõuavad kohest tegutsemist, võib liikmesriik muuta kuni 10% ulatuses fondi eraldiste jaotust aastaprogrammi erinevate meetmete vahel või eraldada kuni 10% eraldiste jaotusest muudele meetmetele vastavalt käesolevale otsusele.
Komisjoni teavitatakse aastaprogrammi muutmisest.
Artikkel 22 a
Mitmeaastase programmi vahehindamine
1.
Komisjon vaatab strateegilised suunised läbi ning võtab vajaduse korral hiljemalt 31. märtsiks 2010 vastu uued strateegilised suunised ajavahemikuks 2011–2013.
2.
Kui nimetatud strateegilised suunised võetakse vastu, vaatab iga liikmesriik oma mitmeaastase programmi uuesti läbi ning muudab seda vajaduse korral.
3.
Riiklike mitmeaastaste programmide ettevalmistamist ja heakskiitmist käsitlevaid eeskirju, mis on sätestatud artiklis 20, kohaldatakse mutatis mutandis muudetud mitmeaastaste programmide ettevalmistamise ja heakskiitmise suhtes.
4.
Muudetud strateegilised suunised võetakse vastu artikli 52 lõikes 3 osutatud korras.
V PEATÜKK
HALDUS- JA KONTROLLISÜSTEEMID
Artikkel 23
Rakendamine
Komisjon vastutab käesoleva otsuse rakendamise eest ja võtab vastu vajalikud rakenduseeskirjad.
Artikkel 24
Haldus- ja kontrollsüsteemide üldalused
Liikmesriikide kehtestatud mitmeaastaste programmide haldus- ja kontrollsüsteemides nähakse ette:
a) asjaomaste haldus- ja kontrolliorganite ülesannete määratlus ja nende ülesannete organisisene jaotus;
b) selliste organite omavaheliste ja organisiseste ülesannete lahususe põhimõttest kinnipidamine ;
c) piisavad vahendid igale organile [ ... ] talle kogu fondist rahastatavate meetmete rakendamise perioodiks pandud ülesannete täitmiseks;
d) mitmeaastaste programmide alusel deklareeritud kulutuste õigsuse ja regulaarsuse tagamise kord;
e) usaldusväärsed raamatupidamis-, järelevalve- ja finantsaruandlussüsteemid elektroonilisel kujul;
f) aruandlus- ja järelevalvesüsteem juhul, kui vastutav organ usaldab ülesannete täitmise mõnele teisele organile ;
g) ülesannete täitmiseks vajalike menetlusjuhiste olemasolu;
h) süsteemi toimimise auditeerimise kord;
i) süsteemid ja kord piisava kontrolljälje tagamiseks;
j) eeskirjade eiramise ja põhjendamatult makstud summade tagasinõudmise aruandlus- ja järelevalvemenetlused .
Artikkel 25
Ametiasutuste määramine
1.
Oma mitmeaastase programmi ja aastaprogrammide rakendamiseks määrab liikmesriik järgmised ametiasutused:
a) vastutav asutus: liikmesriigi funktsionaalne organ, liikmesriigi määratud riiklik asutus või organ, või liikmesriigi avalikke teenuseid osutav eraõiguslik asutus , mis vastutab fondist toetust saava mitmeaastase programmi ja aastaprogrammide haldamise eest ning peab sidet komisjoniga;
b) tõendav asutus: liikmesriigi poolt kuludeklaratsioone ja maksetaotlusi enne nende komisjonile saatmist tõendama määratud riiklik asutus või organ , või sellise asutuse või organina toimiv ametiisik ;
c) auditeerimisasutus: oma ülesannetes vastutavast asutusest ja tõendavast asutusest sõltumatu riiklik asutus või organ, kelle liikmesriik määrab ja kes vastutab haldus- ja kontrollsüsteemi tõhusa toimimise kontrollimise eest;
d) vajaduse korral volitatud asutus.
välja jäetud
2.
Liikmesriik kehtestab eeskirjad, mis reguleerivad tema suhteid lõikes 1 osutatud ametiasutustega ning nende suhteid komisjoniga.
3.
Artikli 24 punktis b sätestatud tingimusel võivad mõned või kõik lõikes 1 osutatud ametiasutused olla ühe ja sama organi osad .
4.
Komisjon võtab artiklite 26–30 rakenduseeskirjad vastu artikli 52 lõikes 2 osutatud korras.
Artikkel 26
Vastutav asutus
välja jäetud
1.
Vastutav astutus vastab allpool nimetatud miinimumtingimustele .
Vastutav asutus:
a) on juriidiline isik, välja arvatud juhul, kui tegemist on liikmesriigi funktsionaalse organiga;
b) omab vajalikku infrastruktuuri hõlpsaks suhtlemiseks suure hulga kasutajatega ja teiste liikmesriikide vastutavate organite ja komisjoniga;
c) tegutseb sellises halduslikus raamistikus, mis võimaldab tal oma ülesandeid täita korrektselt ja huvide konflikti vältides;
d) on võimeline kohaldama ühenduse vahendite haldamise eeskirju;
e) tema rahaline ja haldussuutlikkus peab olema võrdeline tema käsutusse antud ühenduse vahenditega;
f) tema käsutuses peavad olema töötajad, kellel on asjakohane erialane kvalifikatsioon haldusalaseks tööks rahvusvahelises keskkonnas.
2.
Liikmesriik tagab vastutavale asutusele piisavad vahendid, et see saaks jätkata oma ülesannete korrektset täitmist ajavahemikus 2007–2013.
3.
Komisjon võib abistada liikmesriike personali koolitamisel, eelkõige seoses käesoleva otsuse V–IX peatüki nõuetekohase kohaldamisega.
Artikkel 27
Vastutava asutuse ülesanded
1.
Vastutava asutuse ülesanne on mitmeaastast programmi hallata ja rakendada kooskõlas usaldusväärse finantshalduse põhimõttega .
Eelkõige teeb vastutav asutus järgmist:
a) konsulteerib partneritega vastavalt artiklile 13 ;
b) esitab komisjonile artiklites 20 ja 22 määratletud mitmeaastaste ja aastaprogrammide kavandid;
c) korraldab vajadusel pakkumisi ja hankekonkursse ning levitab sellekohast teavet;
d) korraldab fondist kaasrahastatavate projektide väljavalimise ja nendele toetuse andmise menetlused kooskõlas artikli 16 lõikes 5 sätestatud põhimõtetega;
e) võtab vastu komisjoni tehtud maksed ja teeb makseid lõplikele abisaajatele;
f) tagab järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse fondist ja teistest asjaomastest riiklikest ja ühenduse finantsvahenditest toimuva kaasrahastamise vahel;
g) jälgib kaasrahastatud toodete üleandmist ja teenuste osutamist ning meetmete puhul seda, et deklareeritud kulud on tegelikult tehtud ning vastavad ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele;
h) tagab raamatupidamisdokumentatsiooni registreerimis- ja säilitamissüsteemi olemasolu elektroonilisel kujul asjaomase aastaprogrammi iga meetme jaoks ning vajalike rakendamist käsitlevate andmete kogumise finantshalduseks, järelevalveks, kontrolliks ja hindamiseks;
i) tagab, et lõplikud abisaajad ja fondist kaasrahastatavate meetmete rakendamisel osalevad muud organid kasutaksid eraldi raamatupidamissüsteemi või vastavaid raamatupidamiskoode kõigi meetmega seotud tehingute kohta, ilma et see piiraks riiklike raamatupidamiseeskirjade kohaldamist ;
j) tagab, et artiklis 49 nimetatud mitmeaastaste programmide hindamine viiakse läbi käesolevas otsuses sätestatud tähtaja jooksul kooskõlas komisjoni ja liikmesriigi vahel kokkulepitud kvaliteedistandarditega;
k) kehtestab korra, mis tagab kõikide piisava kontrolljälje tagamiseks nõutavate, kõikide kulusid ja auditeid käsitlevate dokumentide säilitamise kooskõlas artiklis 43 sätestatud nõuetega;
l) tagab, et auditeerimisasutus saaks artikli 30 lõikes 1 sätestatud auditite läbiviimiseks kogu vajaliku teabe kasutatud haldusmenetluste ja fondist kaasrahastatud projektide kohta;
m) tagab, et tõendav asutus saab kogu tõendamiseks vajaliku teabe kuludega seotud menetluste ja kontrollide kohta;
n) koostab aastaprogrammide rakendamise kohta eduaruandeid ja lõpparuandeid , tõendava asutuse poolt tõendatud kuludeklaratsioone ja maksetaotlusi ning vajadusel tagasimaksedeklaratsioone ja esitab need komisjonile;
o) levitab teavet ja viib läbi nõustamist; ning tutvustab toetust saanud meetmete tulemusi.
p) teeb koostööd komisjoniga ja vastutavate asutustega teistes liikmesriikides;
q) kontrollib artikli 32 lõikes 6 osutatud suuniste järgimist lõplike abisaajate poolt.
2.
Liikmesriikides rakendatavate projektide haldamisega seonduvat vastutava asutuse tegevust võib rahastada artiklis 18 osutatud tehnilise abi vahenditest.
Artikkel 28
Vastutava asutuse ülesannete delegeerimine
1.
Kui kõik või osa vastutava asutuse ülesannetest delegeeritakse volitatud asutusele, määratleb vastutav asutus delegeeritud ülesannete ulatuse ning kehtestab delegeeritud ülesannete täitmiseks üksikasjalikud menetlused, mis on kooskõlas artiklis 26 sätestatud tingimustega.
2.
Nimetatud menetlused sisaldavad nõuet anda vastutavale asutusele korrapäraselt teavet delegeeritud ülesannete tulemusliku täitmise ja selleks kasutatud vahendite kohta.
Artikkel 29
Tõendav asutus
1.
Tõendav asutus:
a) tõendab, et:
- kuludeklaratsioon on õige ning koostatud kontrollitavatest tõendavatest dokumentidest ja usaldusväärsetest raamatupidamissüsteemidest lähtudes;
- deklareeritud kulud vastavad kohaldatavatele ühenduse ja riiklikele eeskirjadele ning on tehtud seoses rahastamiseks valitud meetmetega, kooskõlas asjaomase programmi suhtes kohaldatavate nõuetega ning ühenduse ja riiklike eeskirjadega;
b) tagab tõendamise eesmärgil piisava teabe saamise vastutavalt asutuselt kuludeklaratsioonides märgitud kulusid käsitleva korra ja nende kulude kontrollimise kohta;
c) võtab tõendamise eesmärgil arvesse kõik auditeerimisasutuse poolt või vastutusel läbi viidud auditite tulemused;
d) säilitab komisjonile deklareeritud kulude raamatupidamisdokumendid elektroonilisel kujul;
e) tagab ühenduse rahalise toetuse tagasinõudmise, vajadusel koos viivisega, kui see on avastatud rikkumisi silmas pidades alusetult makstud; peab arvestust tagasinõudmisele kuuluvate summade kohta ja maksab tagasinõutud summad Euroopa ühenduste üldeelarvesse , arvates need võimaluse korral järgmisest kuludeklaratsioonist maha.
2.
Tõendava asutuse tegevust seoses liikmesriikides rakendatavate projektidega võib rahastada artiklis 18 osutatud tehnilise abi vahenditest, eeldusel et arvestatakse kõnealuse asutuse artiklis 25 kirjeldatud pädevust.
Artikkel 30
Auditeerimisasutus
1.
Auditeerimisasutus:
a) tagab auditite läbiviimise, et kontrollida haldus- ja kontrollsüsteemi toimimise tõhusust […];
b) tagab, et meetmete auditid viiakse läbi deklareeritud kulude tõendamiseks vajaliku valimi alusel; valim esindab vähemalt 10% iga aastaprogrammi kogu abikõlblikust kulust;
c) esitab komisjonile kuue kuu jooksul alates mitmeaastase programmi heakskiidu saamisest auditeerimisstrateegia, mis hõlmab punktides a ja b nimetatud auditeid, tagades peamiste fondi kaasrahastamisest abisaajate auditeerimise ja auditite ühtlase jaotuse kogu programmitöö perioodi vältel.
2.
Kui käesoleva otsusega määratud auditeerimisasutus on määratud auditeerimisasutus ka vastavalt otsustele ……, ……. ja …………… või kui ühist korda kohaldatakse kahes või enamas kõnealuses fondis, võib lõike 1 punkti c kohaselt esitada ühe ühise auditeerimisstrateegia.
3 .
Iga aastaprogrammi kohta koostab auditeerimisasutus aruande , mis koosneb järgnevast:
a) aasta auditeerimisaruanne, milles esitatakse eelmise aasta jooksul aastaprogrammi suhtes vastavalt auditistrateegiale läbiviidud auditite tulemused ning antakse aru programmi haldus- ja kontrollsüsteemis avastatud puudustest;
b) auditeerimisasutuse vastutusel läbiviidud kontrollidel ja audititel põhinev arvamus selle kohta, kas haldus- ja kontrollsüsteemi toimimine annab piisava tagatise, et komisjonile esitatud kuludeklaratsioonid on õiged ja nende aluseks olnud tehingud on seaduslikud ja nõuetekohased ;
c) deklaratsioon, milles antakse hinnang lõppmaksetaotluse kehtivusele ja asjaomaste kulutuste seaduslikkusele ja nõuetekohasusele.
4.
Auditeerimisasutus tagab, et auditeerimisel võetakse arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardeid.
5.
Liikmesriikides rakendatavate projektidega seotud auditit võib rahastada artiklis 18 osutatud tehnilise abi vahenditest, eeldusel et arvestatakse kõnealuse asutuse artiklis 25 kirjeldatud pädevust.
VI PEATÜKK KOHUSTUSED JA KONTROLL
Artikkel 31
Liikmesriikide kohustused
1.
Liikmesriigid vastutavad mitmeaastaste ja aastaprogrammide usaldusväärse finantshalduse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamise eest.
2.
Nad tagavad, et vastutavaid asutusi ja mis tahes volitatud asutusi, tõendavaid asutusi, auditeerimisasutusi ja muid asjakohaseid organeid juhendatakse piisavalt artiklites 24–30 nimetatud haldus- ja kontrollisüsteemide loomisel, et tagada ühenduse rahastamisabi tõhus ja korrektne kasutamine.
3.
Liikmesriigid väldivad eeskirjade eiramisi ning avastavad ja kõrvaldavad need.
Nad teatavad eeskirjade eiramisest komisjonile ning teavitavad komisjoni haldus- ja kohtumenetluste kulgemisest.
Kui lõplikule abisaajale põhjendamatult tehtud makseid ei ole võimalik tagasi saada, vastutab liikmesriik kaotatud summade Euroopa ühenduste üldeelarvess e tagasimaksmise eest, kui tehakse kindlaks, et kahju on tekkinud temapoolse eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel .
4.
Meetmete finantskontrolli eest vastutavad esmajoones liikmesriigid, kes tagavad ka juhtimissüsteemide kohaldamise ja auditite läbiviimise selliselt, et oleks tagatud ühenduse vahendite korrektne ja tulemuslik kasutus.
Liikmesriigid esitavad komisjonile nimetatud süsteemide kirjelduse.
välja jäetud
5.
Lõigete 1– 4 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 52 lõikes 2 osutatud korras.
Artikkel 32
Haldus- ja kontrollisüsteemid
1.
Enne mitmeaastase programmi heakskiitmist komisjoni poolt artikli 52 lõikes 2 osutatud korras tagavad liikmesriigid, et on loodud haldus- ja kontrollisüsteemid vastavalt artiklitele 24–30.
Nad vastutavad selle eest, et süsteemid toimivad tõhusalt kogu programmiperioodi vältel.
2.
Liikmesriigid esitavad komisjonile koos oma mitmeaastase programmi kavandiga vastutavate asutuste, volitatud asutuste ja tõendavate asutuste struktuuri ning töökorra kirjelduse ning neis asutustes ja organites toimivate siseauditisüsteemide, auditeerimisasutuse ja mis tahes teise tema poolt volitatud auditeid teostava organi kirjelduse.
välja jäetud
3.
Komisjon vaatab käesoleva sätte kohaldamise läbi seoses aruande koostamisega ajavahemiku 2007–2010 kohta vastavalt artikli 50 lõikele 3.
Artikkel 33
Komisjoni kohustused
1.
Komisjon veendub artiklis 32 sätestatud korras, et liikmesriigid on loonud artiklite 24–30 kohased haldus- ja kontrollsüsteemid, ning aasta auditeerimisaruannete ja oma auditite põhjal, et need toimivad tõhusalt programmiperioodi vältel.
2.
Ilma, et see piiraks liikmesriikide korraldatud auditeid, võivad komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad korraldada vähemalt kolmepäevase etteteatamisajaga kohapealseid auditeid, sealhulgas auditeid aastaprogrammides sisalduvate meetmete kohta, et kontrollida haldus- ja kontrollisüsteemide tõhusat toimimist .
Sellistes auditites võivad osaleda ka liikmesriigi ametnikud või volitatud esindajad.
3.
Komisjon võib liikmesriigilt nõuda kohapealset kontrolli, et kontrollida süsteemide nõuetekohast toimimist või tehingu või tehingute nõuetekohasust.
Sellistes auditites võivad osaleda ka komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad.
4.
Komisjon koostöös liikmesriikidega tagab piisava teabe, avalikustamise ja järelevalve seoses fondist toetust saavate meetmetega.
5.
Komisjon koostöös liikmesriikidega tagab meetmete üldise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse muude asjaomaste ühenduse tegevuspõhimõtete, vahendite ja algatustega.
6.
Komisjon kehtestab suunised käesoleva otsuse alusel antava toetuse nähtavuse tagamiseks.
Artikkel 34
Koostöö liikmesriikide kontrollorganitega
1.
Komisjon teeb oma kontrollikavade ja auditeerimismeetodite kooskõlastamiseks koostööd auditeerimisasutustega ning vahetab viivitamata haldus- ja kontrollsüsteemide auditite tulemusi, et kasutada võimalikult hästi ära kontrollimisressursse ja vältida tarbetut topelttööd.
Komisjon esitab oma märkused artikli 30 kohaselt esitatud auditeerimisstrateegia kohta hiljemalt kolme kuu jooksul .
2.
Oma auditeerimisstrateegia kindlaksmääramisel valib komisjon välja need aastaprogrammid, mida ta peab rahuldavaks haldus- ja kontrollsüsteemide alaste olemasolevate teadmiste alusel .
3.
Nimetatud programmidega seoses võib komisjon otsustada tugineda põhimõtteliselt liikmesriikide esitatud auditi tõendusmaterjalile ning viia oma kohapealseid auditeid läbi üksnes siis, kui esineb tõendeid puuduste kohta süsteemides .
VII PEATÜKK FINANTSHALDUS
Artikkel 35
Abikõlblikkus – kuludeklaratsioonid
1.
Kõik kuludeklaratsioonid sisaldavad kulutusi, mida lõplikud abisaajad on meetmeid võttes kandnud, ja vastavat riiklikest või eravahenditest saadud toetust.
2.
Kulud peavad vastama abisaajate poolt tehtud maksetele.
Seda tõendatakse maksekviitungitega või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumentidega.
3.
Kulud loetakse fondist toetuse saamise tingimustele vastavaks ainult siis, kui need on tehtud kõige varem artikli 22 lõikes 4 osutatud rahastamisotsuses (millega kiidetakse heaks aastaprogramm) viidatud aasta 1. jaanuaril.
Kaasrahastatud toimingud ei tohi olla lõpule viidud enne abikõlblikkuse alguskuupäeva.
2007. aasta aastaprogrammide alusel toetatavate meetmete rakendamisele suunatud kulutuste puhul määratakse ajavahemikuks, mille jooksul kulutusi teha võib, erandina kolm aastat.
välja jäetud
4.
Liikmesriikides rakendatud fondist kaasrahastatud, artiklis 4 määratletud meetmetega seotud kulude abikõlblikkust käsitlevad eeskirjad võetakse vastu artikli 52 lõikes 2 osutatud korras.
Artikkel 36
Abisaajatele tehtavate maksete täielikkus
Liikmesriigid veenduvad, et maksete tegemise eest vastutav asutus tagab, et lõplikud abisaajad saavad avaliku sektori vahenditest antava toetuse kogusumma kätte võimalikult kiiresti.
Sellest summast ei arvata midagi maha ega peeta kinni, samuti ei kehtestata täiendavaid erimakse ega muid samaväärse toimega makse, mis võiksid neid summasid lõplike abisaajate jaoks vähendada, eeldusel et lõplikud abisaajad vastavad kõikidele meetmete ja kulude abikõlblikkusega seotud tingimustele .
Artikkel 37
Euro kasutamine
1.
Liikmesriigi esitatud, vastavalt artiklites 20 ja 22 osutatud mitmeaastaste programmide ja aastaprogrammide kavandites sätestatud summade, tõendatud kuludeklaratsioonide, artikli 27 lõike 1 punktis n osutatud maksetaotluste ning artikli 39 lõikes 4 osutatud aastaprogrammi rakendamist käsitlevas eduaruandes esitatud kulutuste ning artiklis 51 osutatud aastaprogrammi rakendamise lõpparuandes esitatud kulutuste vääringuks on euro.
2.
Liikmesriikide aastaprogrammide heakskiitmist käsitlevate, artikli 22 lõikes 4 osutatud komisjoni rahastamisotsuste, kulukohustuste ja väljamaksete vääringuks on euro ning need täidetakse ja tehakse eurodes.
3.
Liikmesriigid, kes ei ole maksetaotluse esitamise päevaks eurot kasutusele võtnud, konverteerivad riigi vääringus tehtud kulud eurodesse.
See summa konverteeritakse eurodesse, kasutades komisjoni selle kuu raamatupidamise vahetuskurssi, millal kulu kanti asjaomase programmi vastutava asutuse raamatupidamisarvestusse.
Komisjon avaldab konverteerimiskursi igakuiselt elektrooniliselt.
4.
Kui liikmesriik võtab kasutusele euro, kohaldatakse eelmises lõikes sätestatud konverteerimiskorda jätkuvalt kõikide kulude suhtes, mille tõendav asutus on raamatupidamisarvestusse kandud enne riigi vääringu ja euro vahelise kindlaksmääratud konverteerimiskursi jõustumist.
Artikkel 38
Kulukohustused
Ühenduse eelarvelised kulukohustused määratakse kindlaks igal aastal artikli 22 lõikes 4 osutatud, aastaprogrammi heakskiitmist käsitleva komisjoni rahastamisotsuse alusel.
Artikkel 39
Maksed – eelfinantseerimine
1.
Komisjon teeb fondidest väljamakseid kooskõlas eelarveliste kulukohustustega.
2.
Maksed tehakse eel- ja lõppmaksetena.
Need tehakse liikmesriigi poolt määratud vastutavale asutusele.
3.
Eelmakse, mis moodustab 50% aastaprogrammi heakskiitmist käsitlevas komisjoni rahastamisotsuses eraldatud summast, tehakse liikmesriigile 60 päeva jooksul pärast kõnealuse otsuse vastuvõtmist.
4.
Teine eelmakse tehakse hiljemalt kolm kuud pärast seda, kui komisjon on kahe kuu jooksul alates ametlikust esitamisest heaks kiitnud eduaruande aastaprogrammi rakendamise kohta ja tõendatud kuludeklaratsiooni, mis on koostatud vastavalt artikli 29 lõike 1 punktile a ja artiklile 35 ja mis katab vähemalt 60% esimese eelmakse summast.
Komisjoni teise eelmakse summa ei tohi ületada 50% aastaprogrammi heakskiitmist käsitleva rahastamisotsusega eraldatud kogusummast ja, juhul kui liikmesriik on riiklikult eraldanud aastaprogrammi heakskiitmist käsitlevas rahastamisotsuses näidatud summast väiksema summa , ei tohi komisjoni teise eelmakse summa mingil juhul ületada summat, mis saadakse esimese eemakse lahutamisel aastaprogrammi raames kindlaksmääratud projektideks liikmesriigi poolt tegelikult eraldatud ühenduse vahenditest.
5.
Eelmaksete tagajärjel kogunenud intressid kirjendatakse asjaomasele programmile, loetakse liikmesriigi vahendiks kui siseriiklik avaliku sektori panus ja deklareeritakse komisjonile asjaomase programmi lõpliku kuludeklaratsiooni esitamisel .
6.
Eelmakstud summad kantakse pärast aastaprogrammi lõpetamist bilansist maha.
Artikkel 40
Lõppmakse
1.
Komisjon teeb lõppmakse, kui talle on hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast aastaprogrammi heakskiitmist käsitlevas rahastamisotsuses sätestatud kulutuste abikõlblikkuse tähtaega laekunud järgmised dokumendid:
a) tõendatud kuludeklaratsioon, mis on koostatud vastavalt artikli 29 lõike 1 punktile a ja artiklile 35 , ja taotlus lõppmakse tegemiseks või tagasimaksedeklaratsioon ;
b) aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne artiklis 51 sätestatud kujul;
c) artikli 30 lõikes 3 sätestatud aasta auditeerimisaruanne, arvamus ja deklaratsioon.
Lõppmakse tehakse tingimusel, et aastaprogrammi rakendamise lõpparuanne ja deklaratsioon, milles antakse hinnang lõppmaksetaotluse kehtivusele, võetakse vastu.
2.
Kui vastutav asutus ei esita lõikes 1 nimetatud dokumente nõutud tähtajaks ja vastuvõetavas vormis, vabastab komisjon asjaomase aastaprogrammi eelarvelise kulukohustuse selle osa, mida pole eelmakse tegemiseks kasutatud.
3.
Lõikes 2 sätestatud automaatne tühistamismenetlus peatatakse asjaomaste projektide vahendite suhtes, kui lõikes 1 sätestatud dokumentide esitamise ajal toimub liikmesriigi tasandil peatava toimega kohtumenetlus või kehtib halduskaebus.
Liikmesriik esitab osalises lõpparuandes üksikasjalikud andmed selliste projektide kohta ning saadab iga kuue kuu järel nende projektide kohta eduaruandeid.
Kolme kuu jooksul pärast kohtumenetluse lõppu või halduskaebuse menetluse lõppu esitab liikmesriik asjaomaste projektide kohta lõikes 1 nimetatud dokumendid.
4.
Lõikes 1 nimetatud üheksakuuline tähtaeg lükatakse edasi, kui komisjon võtab artikli 42 sätete alusel asjaomase aastaprogrammi suhtes vastu otsuse kaasrahastamismaksete peatamise kohta.
Ajavahemiku arvestamist jätkatakse uuesti alates kuupäevast, mil liikmesriiki teavitati artikli 42 lõikes 3 nimetatud komisjoni otsusest.
5.
Ilma, et see piiraks artikli 41 sätete kohaldamist, teavitab komisjon kuue kuu jooksul alates lõikes 1 nimetatud dokumentide saamisest liikmesriiki sellest, kui suure osa kulude katmist näeb ta ette fondi vahenditest, ja mis tahes finantskorrektsioonist, mis tuleneb deklareeritud kulude ja aktsepteeritud kulude erinevusest.
Liikmesriigil on märkuste esitamiseks aega kolm kuud.
6.
Kolme kuu jooksul pärast liikmesriigi märkuste saamist otsustab komisjon, kui suur osa kuludest hüvitatakse fondist, ning nõuab tagasi lõplike aktsepteeritud kulude ja liikmesriigile juba makstud summade vahe.
7.
Olemasolevaid vahendeid arvesse võttes maksab komisjon ülejäänud summa hiljemalt 60 päeva jooksul pärast eespool lõikes 1 nimetatud dokumentide vastuvõtmise kuupäeva.
Eelarvelise kulukohustuse jääk vabastatakse kuue kuu jooksul pärast maksmist.
Artikkel 41
Maksetähtaja edasilükkamine
1.
Määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 nimetatud volitatud eelarvevahendite käsutaja lükkab maksetähtaja maksimaalselt kuue kuu võrra edasi, kui:
a) riikliku või ühenduse auditeerimisorgani aruandest ilmnevad tõsised puudused haldus- ja kontrollisüsteemide toimimises;
b) eelarvevahendite käsutaja peab läbi viima täiendava kontrollimise pärast temani jõudnud teavet, et tõendatud kuludeklaratsioonis sisalduvad kulutused on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud .
2.
Liikmesriiki ja tõendavat asutust teavitatakse viivitamata edasilükkamise põhjustest.
Edasilükkamine peatatakse kohe, kui liikmesriik on võtnud vajalikud meetmed.
välja jäetud
Artikkel 42
Maksete peatamine
1.
Komisjon võib peatada kõik eel- ja lõppmaksed või osa eel- ja lõppmaksetest, kui:
a) programmi haldus- ja kontrollsüsteemis on tõsiseid puudusi, mis mõjutavad maksete tõendamiskorra usaldusväärsust ja mille suhtes ei ole võetud parandusmeetmeid; või
b) tõendatud kuludeklaratsioonis sisalduvad kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud; või
c) liikmesriik ei ole täitnud artiklitest 31 ja 32 tulenevaid kohustusi.
2.
Komisjon võib otsustada peatada eel- ja lõppmaksed pärast seda, kui ta on andnud liikmesriigile võimaluse esitada kolme kuu jooksul oma tähelepanekud.
3.
Komisjon lõpetab eel- ja lõppmaksete peatamise, kui ta leiab, et liikmesriik on võtnud peatamise lõpetamiseks vajalikud meetmed.
4.
Kui liikmesriik ei ole nõutavaid meetmeid võtnud, võib komisjon võtta vastu otsuse tühistada netosumma täielikult või osaliselt või lõpetada aastaprogrammile ühenduse toetuse andmine kooskõlas artikliga 46.
Artikkel 43
Dokumentide säilitamine
Ilma, et see piiraks asutamislepingu artiklis 87 sätestatud riigiabi reguleerivate eeskirjade kohaldamist, tagab vastutav asutus, et kõik asjaomaste programmide kulutuste ja audititega seotud tõendavad dokumendid on komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavad viie aasta jooksul pärast programmide lõpetamist vastavalt artikli 40 lõikele 1 .
.
See periood katkestatakse kohtumenetluse või komisjoni nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral.
Dokumente säilitatakse kas originaalina või originaalile vastavaks tunnistatud koopiana üldtunnustatud andmekandjatel.
VIII PEATÜKK FINANTSKORREKTSIOONID
Artikkel 44
Liikmesriigi poolt tehtavad finantskorrektsioonid
1.
Liikmesriikidel lasub esmane vastutus eeskirjade eiramise uurimise eest , meetmete võtmise eest, kui avastatakse mis tahes suuremaid muudatusi, mis mõjutavad programmi rakendamise või kontrollimise laadi või tingimusi, ning nõutavate finantskorrektsioonide tegemise eest.
2.
Liikmesriik teeb meetmetes või aastaprogrammides avastatud üksiku või süstemaatilise eeskirjade eiramisega seoses nõutavad finantskorrektsioonid.
Liikmesriigi tehtavad korrektsioonid sisaldavad ühenduse toetuse täielikku või osalist tagasimaksmist.
Liikmesriik võtab arvesse eeskirjade eiramise laadi ja raskust ning fondi rahalist kahju.
Liikmesriigid esitavad artiklis 51 osutatud aastaprogrammi rakendamise lõpparuandes ka nimekirja asjaomase aastaprogrammi suhtes algatatud tühistamismenetlustest.
Liikmesriigi poolt tehtud finantskorrektsioonid sisaldavad ühenduse toetuse täielikku või osalist tühistamist ja juhul kui summat ei maksta tagasi asjaomasele liikmesriigile selleks ette nähtud ajavahemiku jooksul, makstakse viivist artikli 47 lõikes 2 sätestatud määras.
3.
Eeskirjade süstemaatilise eiramise korral laiendab liikmesriik uurimist kõigile toimingutele, mida eeskirjade eiramine mõjutada võib.
Artikkel 45
Raamatupidamisarvestuse kontroll ja komisjoni finantskorrektsioonid
1.
1.
Ilma, et see piiraks kontrollikoja volitusi või liikmesriikide poolt siseriiklike õigus- ja haldusnormidega kooskõlas teostatavat kontrolli, võivad komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad viia läbi fondi rahastatavate meetmete ning haldus- ja kontrollisüsteemide kontrolle kohapeal, sealhulgas pistelisi kontrolle, vähemalt kolme tööpäevase etteteatamisajaga.
Komisjon teatab sellest asjaomasele liikmesriigile, et saada vajalikku abi.
Asjaomase liikmesriigi ametiisikud või volitatud esindajad võivad neis kontrollides osaleda.
Komisjon võib asjaomaselt liikmesriigilt nõuda kohapealset kontrolli, et kontrollida tehingu või tehingute nõuetekohasust.
Komisjoni ametnikud või komisjoni volitatud esindajad võivad sellistes kontrollides osaleda.
2.
Kui komisjon pärast vajaliku kontrolli lõpetamist leiab, et liikmesriik ei ole täitnud artiklist 31 tulenevaid kohustusi, peatab ta eel- või lõppmaksed vastavalt artiklile 42.
Artikkel 46
Korrektsioonide kriteeriumid
1.
Komisjon võib finantskorrektsioonide tegemisel aastaprogrammile antud ühenduse toetuse täielikult või osaliselt tühistada, kui ta leiab pärast vajalike kontrollide tegemist , et:
a) programmi haldus- ja kontrollsüsteemis on tõsiseid puudusi, mis ohustavad programmile juba antud ühenduse toetust;
b) tõendatud kuludeklaratsioonis sisalduvad kulud on seotud eeskirjade eiramisega, mida liikmesriik ei ole enne käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetluse alustamist kõrvaldanud;
c) liikmesriik ei ole täitnud artiklist 31 tulenevaid kohustusi enne käesolevas lõikes sätestatud korrektsioonimenetluse alustamist.
Komisjon võtab otsuse vastu pärast liikmesriigi märkuste arvessevõtmist.
2.
Komisjon teeb finantskorrektsioone vastavalt igale avastatud eeskirjade eiramise juhtumile, otsustades eiramise süstemaatilisuse põhjal, kas tuleks kohaldada ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioone.
Kui eeskirjade eiramine on seotud kuludeklaratsiooniga , mille puhul aastaaruandes on artikli 30 lõike 3 punkti b kohaselt antud eelnevalt positiivne hinnang, eeldatakse, et tegemist on süstemaatilise probleemiga, mille suhtes tuleks kohaldada ühtse määraga või ekstrapoleeritud korrektsioone, kui liikmesriik ei suuda kolme kuu jooksul esitada tõendeid selle eelduse ümberlükkamiseks.
3.
Korrektsiooni summa üle otsustades võtab komisjon arvesse eeskirjade eiramise olulisust ja asjaomases aastaprogrammis leitud puuduste rahaliste tagajärgede ulatust.
4.
Kui komisjon võtab oma seisukoha aluseks selliste audiitorite kindlakstehtud tõsiasjad, kes ei ole tema talituste teenistuses, teeb ta oma järeldused rahaliste tagajärgede suhtes pärast seda, kui on läbi vaadanud asjaomase liikmesriigi poolt artikli 32 alusel võetud meetmed, eeskirjade eiramisest teatamise aruanded ja liikmesriikide vastused.
Artikkel 47
Tagasimaksmine
1.
Tagasimaksed Euroopa ühenduste üldeelarvesse tuleb teha enne tähtaega, mis on näidatud nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
EÜT L 248, 16.9.2002. artikli 72 alusel koostatud sissenõudekorralduses.
See tähtaeg on korralduse väljastamiskuule järgneva teise kuu viimane päev.
2.
Iga hilinenud tagasimakse puhul makstakse viivist, mida hakatakse arvestama alates kõnealusest tähtajast ja mis lõpeb kuupäeval, mil makse tegelikult tehakse.
Viivise määr vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimisoperatsioonide puhul kohaldatavale Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning millele lisandub kolm ja pool protsenti.
Artikkel 48
Liikmesriikide kohustused
Komisjoni finantskorrektsioon ei piira liikmesriigi kohustust nõuda tagasimakseid sisse artikli 46 alusel.
IX PEATÜKK JÄRELEVALVE, HINDAMINE JA ARUANDED
Artikkel 49
Järelevalve ja hindamine
1.
Komisjon teostab koostöös liikmesriikidega pidevat järelevalvet fondi üle.
2.
Komisjon koostöös liikmesriikidega hindab artikli 50 lõikes 3 ette nähtud aruande koostamise raames fondi tegevust, et hinnata meetmete olulisust, tulemuslikkust ja mõju, pidades silmas artiklis 3 osutatud eesmärke.
3.
Samuti kontrollib komisjon, kas fondi raames rakendatud meetmed ja teiste asjaomaste ühenduse poliitikate, vahendite ja algatuste raames rakendatud meetmed on vastastikku täiendavad.
4.
Artikli 50 lõike 3 punktis c nimetatud, ajavahemikku 2007–2010 kajastava aruande osana annab komisjon hinnangu fondi mõjule välispiirikontrolli poliitikale ja vastavate õigusaktide arengule, hindab fondi ja agentuuri tegevuse koostoimet ning vahendite liikmesriikide vahel jagamiseks kehtestatud kriteeriumide asjakohasust, pidades silmas Euroopa Liidu poolt antud valdkonnas seatud eesmärke.
Artikkel 50
Aruandekohustused
1.
Vastutav asutus võtab igas liikmesriigis vajalikud meetmed projektide järelevalve ja hindamise tagamiseks.
Seetõttu sisaldavad meetmete rakendamise eest vastutavate organisatsioonidega sõlmitud kokkulepped ja lepingud sätteid, milles nähakse ette kohustus esitada seatud eesmärkide elluviimise ja nende saavutamise kohta korrapäraseid üksikasjalikke aruandeid , mille alusel koostatakse vastavalt aastaprogrammi rakendamise eduaruanne ja lõpparuanne .
välja jäetud
2.
Liikmesriigid esitavad komisjonile:
a) hiljemalt 30. juuniks 2010 hindamisaruande fondist kaasrahastatavate meetmete rakendamise kohta;
b) hiljemalt 30. juuniks 2012 (ajavahemiku 2007–2010 kohta) ja 30. juuniks 2015 (ajavahemiku 2011–2013 kohta) hindamisaruande fondist kaasrahastatud meetmete tulemuste ja mõju kohta.
3.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele:
a) hiljemalt [30. juuniks 2010 ], aruande artiklite 15 ja 15 a läbivaatamiseks , vajadusel koos muudatusettepanekutega;
b) hiljemalt 31. detsembriks 2010 vahearuande saavutatud tulemuste kohta ja fondi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta koos ettepanekuga fondi edasiseks arenguks;
c) hiljemalt 31. detsembriks 2012 (ajavahemiku 2007–2010 kohta) ja 31. detsembriks 2015 (ajavahemiku 2011–2013 kohta) järelhindamise aruande.
Artikkel 51
Aastaprogrammi rakendamise lõplik aastaaruanne
1.
Aruanne sisaldab programmi rakendamisest selge ülevaate saamiseks järgmist teavet:
a) aastaprogrammi rahaline täitmine ja tegevuste elluviimine;
b) edusammud mitmeaastase programmi ja selle prioriteetide rakendamisel nende konkreetseid kontrollitavaid eesmärke silmas pidades, võimaluse korral näitajaid kvantifitseerides;
c) vastutava asutuse võetud meetmed rakendamise kvaliteedi ja tõhususe tagamiseks, eelkõige:
− järelevalve- ja hindamismeetmed, sealhulgas andmete kogumise kord;
− kokkuvõte kõigist tegevusprogrammi rakendamisel ette tulnud märkimisväärsetest probleemidest ja nende suhtes võetud meetmetest;
− tehnilise abi kasutamine;
d) aastaprogrammidest ja mitmeaastastest programmidest teavitamiseks ja nende avalikustamiseks võetud meetmed.
2.
Aruanne loetakse vastuvõetavaks, kui see sisaldab kõiki lõikes 1 loetletud andmeid.
Komisjon teeb otsuse vastutava asutuse esitatud aruande sisu kohta kahe kuu jooksul alates kogu lõikes 1 osutatud teabe saamisest ning teavitab sellest liikmesriike .
Kui komisjon ei vasta ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse aruanne vastuvõetuks.
3.
Komisjon edastab aastaprogrammi rakendamise heakskiidetud lõpparuanded agentuurile.
X PEATÜKK (uus)
Üleminekusätted
Artikkel 51 a
Mitmeaastase programmi ettevalmistamine
1.
Erandina artiklist 19 teevad liikmesriigid järgmist:
a) määravad artikli 25 lõike 1 punktis a osutatud vastutava asutuse ning vajadusel volitatud asutuse võimalikult kiiresti pärast käesoleva otsuse jõustumist, kuid hiljemalt 1. märtsiks 2007;
b) esitavad hiljemalt 1. maiks 2007 artikli 32 lõikes 2 osutatud haldus- ja kontrollsüsteemi kirjelduse.
2.
Komisjon esitab liikmesriikidele 31. maiks 2007 järgmise teabe:
a) neile 2007. eelarveaastaks eraldatavad hinnangulised summad;
b) neile eelarveaastateks 2008–2013 eraldatavad hinnangulised summad, lähtudes 2007. eelarveaasta hinnangu arvutuse ekstrapoleerimisest, pidades silmas finantsperspektiivis kavandatud iga-aastasi assigneeringuid ajavahemikuks 2007–2013.
Artikkel 51 b
2007. aasta programmi ettevalmistamine
1.
Erandina artiklist 21 kohaldatakse 2007. eelarveaasta suhtes järgmist rakendamise ajakava:
a) komisjon esitab liikmesriikidele 31. maiks 2007 teabe neile 2007. eelarveaastaks eraldatavate hinnanguliste summade kohta;
b) liikmesriigid esitavad 1. septembriks 2007 komisjonile aastaprogrammi kavandi.
2.
Fondist võib eraldada toetusi 1. jaanuari 2007 ja kõnealuse liikmesriigi aastaprogrammi heakskiitmist käsitleva rahastamisotsuse vastuvõtmise kuupäeva vahelisel ajavahemikul tehtud tegelike kulutuste katmiseks.
3.
Võimaldamaks 2008. aastal võtta vastu 2007. aasta aastaprogrammi heakskiitmist käsitlevaid rahastamisotsuseid, määrab komisjon ühenduse eelarvelised kulukohustused 2007. aastaks kindlaks liikmesriikidele hinnanguliselt eraldatavate summade alusel, mis on arvutatud vastavalt artiklite 15 ja 15 a sätetele.
XI PEATÜKK
Lõppsätted
Artikkel 52
Komitee
1.
Komisjoni abistab solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee, mis moodustati otsusega, millega luuakse üldprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine" raames välispiirifond aastateks 2007–2013 .../… (käesolev otsus ning otsused ....., ...... ja ..... )
(Sisestatakse viited otsustele, millega luuakse Euroopa pagulasfond, integratsioonifond ja tagasisaatmisfond.) ) ("komitee").
2.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
3.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõigetes 1–4 ja lõike 5 punktis b sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlust, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid .
Nõukogu otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõigetes 3c ja 4b ning artikli 4 punktis e sätestatud tähtajaks on kuus nädalat.
4 .
Komitee võtab vastu oma töökorra.
Artikkel 53
Läbivaatamine
Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu käesoleva otsuse uuesti läbi hiljemalt 30. juuniks 2013.
Artikkel 53 a
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Artikkel 54
Kohaldamine
Artikleid 15, 15 a, 19, 20, 22 ja 25, artikli 31 lõiget 2, artikli 31 lõiget 5, artiklit 32, artikli 35 lõiget 4 ja artiklit 52 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.
Artikkel 55
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
23.3.2006
väliskomisjonI ARVAMUS
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames välispiirifond aastateks 2007–2013
( KOM(2005)0123 – C6‑0125/2005 – 2005/0047(COD) )
Arvamuse koostaja:
Tatjana Ždanoka
LÜHISELGITUS
Ettepanek otsuse kohta, millega asutatakse välispiirifond, on valdavalt tehnilise iseloomuga ja ületab väliskomisjoni volituste piire.
Sellegipoolest on ELi ja selle naaberriikide vabadusel, turvalisusel, jõukusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtme probleem üks Euroopa välispoliitika keskseid küsimusi.
On ütlematagi selge, et liidu välispiiride poliitika edukus sõltub nende riikidega tehtava koostöö tõhususest, kellega liidul on ühine piir.
Arvamuse koostaja toetab raamprogrammi ettepanekus toodud ülesehitust ja rõhutab, et vastavad rahalised vahendid peaksid moodustama ühtse paketi.
Seejuures eeldab sidus ja kõikehõlmav lähenemine ELi rändepoliitikale vastastikust täiendavust ja sünergiat kõigi sellega seotud sisemiste õigusaktide, samuti uute välispoliitikavahendite, eelkõige Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi ja kolmandate maade abistamiseks loodud uue temaatilise programmiga.
Fond peaks edendama mitmesugust koostööd liikmesriikide piirivalve ja viisadega seotud ametiasutuste vahel, sealhulgas järkjärgulise arenguna ühiseid konsulaaresindusi.
Rõhku tuleks asetada uuenduslike meetmete kasutuselevõtule, nagu uus tehnoloogia, jälitustehnika ja reisidokumentide turvalisus.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Väliskomisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELTs seni avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 4 a (uus)
(4 a) Ühenduse piirikontrolli reguleerivad õigusaktid, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. a määrus (EÜ) nr /2006, millega kehtestatakse isikute piiriülest liikumist reguleeriv ühenduse koodeks (Schengeni piirikoodeks), näevad ette piirikontrolli teostamise, et aidata võidelda ebaseadusliku sisserändega ja hoida ära liikmesriikide sisejulgeoleku ohtusattumine, tagades samal ajal, et piirkontrolle viiakse läbi inimõigusi ja -väärikust täielikult austades.
Muudatusettepanek
2
Artikli 2 lõike 1 punkt a
(a) „välispiirid“ – liikmesriikide välispiirid , nii ajutised kui püsivad;
a) „välispiirid“ – liikmesriikide välised maismaapiirid, sealhulgas jõe- ja järvepiirid, merepiirid ja lennujaamad, jõesadamad, meresadamad ja järvesadamad , nii ajutised kui püsivad;
Selgitus
Artiklis 2 tuleks liidu välispiirid määratleda vastavalt Schengeni piirikoodeksile.
Muudatusettepanek
3
Artikli 3 lõike 1 punkt b
(b) isikuvoogude tõhus haldamine välispiiridel liikmesriikide poolt, et tagada ühest küljest kõrge kaitsetase välispiiridel sisejulgeoleku huvides ning teisest küljest sujuv piiriületus heausksetele reisijatele kooskõlas Schengeni acquis’ga;
b) isikuvoogude tõhus haldamine välispiiridel liikmesriikide poolt, et tagada ühest küljest kõrge kaitsetase välispiiridel sisejulgeoleku huvides ning teisest küljest sujuv piiriületus heausksetele reisijatele kooskõlas Schengeni acquis’ga , austades samal ajal täielikult inimõigusi ja -väärikust kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega inimõiguste vallas, eelkõige vastavalt pagulaste seisundit käsitlevale Genfi konventsioonile ja Euroopa inimõiguste konventsioonile;
Muudatusettepanek
4
Artikli 3 lõike 1 punkt c
(c) Euroopa Liidu õiguse ühtne kohaldamine liikmesriikide poolt ja siseriikliku piirivalve üldine tõhusus oma ülesannete täitmisel välispiiridel kooskõlas Euroopa Liidu õigusega;
c) Euroopa Liidu õiguse ühtne kohaldamine liikmesriikide poolt ja siseriikliku piirivalve üldine tõhusus oma ülesannete täitmisel välispiiridel kooskõlas Euroopa Liidu õigusega ja rahvusvaheliste kohustustega inimõiguste vallas ;
Muudatusettepanek
5
Artikli 3 lõike 1 punkt d
(d) liikmesriikide kolmandates riikides asuvate konsulaarasutuste tegevuse haldamise parandamine ja sellealane koostöö liikmesriikide vahel.
d) liikmesriikide kolmandates riikides asuvate konsulaarasutuste tegevuse haldamise parandamine ja sellealane koostöö liikmesriikide vahel ning liikmesriikide, eelkõige naaberriikide konsulaarasutuste vahelise ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega (näiteks UNCHR ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon) tehtava koostöö propageerimine.
Muudatusettepanek
6
Artikli 4 lõike 1 punkt d
(d) eri tüüpi välispiire (maismaa-, õhu-, mere-) ületavate isikute arvu täpse registreerimise tagamine;
d) eri tüüpi välispiire (maismaa-, õhu-, mere-) ületavate isikute täpse registreerimise tagamine;
Muudatusettepanek
7
Artikli 4 lõike 1 punkt f a (uus)
f a) Piirivalve ja jälgimist teostavate ametite koostöö edendamine eesmärgiga luua järkjärgult ühised kiirreageerimisüksused;
Selgitus
Liikmesriikide asjakohaste ametite koostöö ja ühiste üksuste loomine aitaks kaasa välispiiride nõuetekohasele kaitsele.
Muudatusettepanek
8
Artikli 4 lõike 1 punkt g
(g) seire- ja kontrolliülesandeid täitva siseriikliku piirivalve pädevuse ja kvalifikatsiooni tõstmine;
g) seire- , nõustamis- ja kontrolliülesandeid täitva siseriikliku piirivalve pädevuse ja kvalifikatsiooni tõstmine;
Muudatusettepanek
9
Artikli 4 lõike 3 punkt f a (uus)
f a) Uuenduslike tehnoloogiate arendamine ja eelkõige toetus uutele tehnoloogiatele piiride jälgimisel ja andmekogul põhinevate registreerimissüsteemide kasutamisel.
Selgitus
Ühenduse vahendeid tuleks investeerida uuenduslikesse ja uutesse tehnoloogiatesse piiride jälgimisel ja andmekogul põhinevate registreerimissüsteemide kasutamisel.
Muudatusettepanek
10
Artikli 4 lõike 4 punkt h
(h) ühiste konsulaarametite väljaarendamine vastavalt muutuvatele poliitilistele põhimõtetele antud valdkonnas.
h) nende liikmesriikide jaoks, kes seda soovivad, ühiste konsulaarametite väljaarendamine komisjoni kolmandate riikide delegatsioonides vastavalt muutuvatele poliitilistele põhimõtetele antud valdkonnas.
Selgitus
Kaaluda tuleks võimalust, et komisjoni delegatsioonid võtaksid endale mõningates kolmandates riikides järkjärgult seda soovivate liikmesriikide konsulaarfunktsioonid.
Selline ühine konsulaarteenus oleks Euroopa kodanikele tõelise väärtusega.
Muudatusettepanek
11
Artikli 5 lõike 1 punkt b
(b) infrastruktuur ja hooned järelevalve tagamiseks piiripunktide vahel;
b) infrastruktuur ja hooned ebaseaduslikult piiri ületanud kolmandate riikide varjupaigataotlejate järelevalve tagamiseks , vastuvõtuks ja ajutiseks paigutamiseks piiripunktide vahel;
Muudatusettepanek
12
Artikli 5 lõike 1 punkt h
(h) asjaomaste asutuste personali väljaõpe ja koolitus;
h) asjaomaste asutuste personali väljaõpe ja koolitus , sealhulgas keelekoolitus ja rahvusvahelise humanitaarõiguse õpe;
Muudatusettepanek
13
Artikli 7 lõige 1
1.
Komisjoni algatusel võib kuni 2 % fondi olemasolevatest vahenditest kasutada riikidevaheliste meetmete või kogu ühendusele huvi pakkuvate meetmete („ühenduse meetmed“) rahastamiseks, mis on seotud üldeesmärgiga aidata kaasa liikmesriikide kolmandates riikides asuvate konsulaarasutuste tegevuse tõhustamisele ja liikmesriikide sellealasele koostööle ning eesmärgiga edendada tolli-, veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli kaasamist piiride integreeritud haldamisse vastavalt poliitika arengusuundadele selles valdkonnas.
1.
Komisjoni algatusel võib kuni 5% fondi olemasolevatest vahenditest kasutada riikidevaheliste meetmete või kogu ühendusele huvi pakkuvate meetmete („ühenduse meetmed“) rahastamiseks, mis on seotud üldeesmärgiga aidata kaasa liikmesriikide kolmandates riikides asuvate konsulaarasutuste tegevuse tõhustamisele ja liikmesriikide sellealasele koostööle ning eesmärgiga edendada tolli-, veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli kaasamist piiride integreeritud haldamisse vastavalt poliitika arengusuundadele selles valdkonnas.
Selgitus
Suurem protsentuaalne osa fondi olemasolevatest vahenditest on vajalik edasiseks ühendusesiseseks koostööks ühenduse õiguse ja heade tavade juurutamisel, samuti riikidevaheliste koostöövõrgustike loomisel innovatsiooni stimuleerimiseks, kogemuste ja heade tavade vahetamiseks, liikmesriikide kolmandates riikides asuvate konsulaarametite tegevuse edendamisele kaasa aitamiseks ning statistiliste vahendite, meetodite ja ühtsete indikaatorite arendamiseks .
Muudatusettepanek
14
Artikli 8 lõige 2
2.
Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et fondist ja liikmesriikidelt saadavad toetused oleksid kooskõlas ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega .
Eelkõige tuleb kooskõla silmas pidada artiklis 20 osutatud mitmeaastase programmi puhul .
2.
Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et fondist ja liikmesriikidelt saadavad toetused oleksid kooskõlas ühenduse tegevuse, poliitika ja prioriteetidega ja eelkõige artiklis 20 osutatud mitmeaastase programmiga .
Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud meetmed viiakse ellu sünergias liidu välisabi vahendite ja eelkõige Euroopa naabruspoliitika instrumendiga.
Selgitus
Uus Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi määrus näeb ette koostöö justiits- ja siseküsimuste valdkonnas, sealhulgas sellistes küsimustes nagu varjupaigapoliitika ja ränne ning võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu ja nende tõkestamine.
Sisepoliitika rahastamiseks ja liikmesriikide vahelise solidaarsusmehhanismi kujundamiseks kasutatavaid fonde peaks täiendama naaber- ja liikmesriikide ühiseid probleeme käsitlev uus temaatiline programm.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames välispiirifond aastateks 2007–2013
Viited
KOM(2005)0123 – C6‑0125/2005 – 2005/0047(COD)
Vastutav komisjon
LIBE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
AFET 22.6.2005
Tõhustatud koostöö
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Tatjana Ždanoka 21.7.2005
Arutamine parlamendikomisjonis
23.2.2006
20.3.2006
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
21.3.2006
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
43
5
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Angelika Beer, Panagiotis Beglitis, André Brie, Elmar Brok, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Jana Hybášková, Toomas Hendrik Ilves, Michał Tomasz Kamiński, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Emilio Menéndez del Valle, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Raimon Obiols i Germà, Cem Özdemir, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Marek Maciej Siwiec, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Charles Tannock, Inese Vaidere, Ari Vatanen, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García, Josef Zieleniec
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Alexandra Dobolyi, Glyn Ford, Patrick Gaubert, Jaromír Kohlíček, Miguel Angel Martínez Martínez, Aloyzas Sakalas, Pierre Schapira, Tatjana Ždanoka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
28.3.2006
eelarvekomisjonI ARVAMUS
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames välispiirifond aastateks 2007–2013
( KOM(2005)0123 – C6‑0125/2005 – 2005/0047(COD) )
Arvamuse koostaja:
Simon Busuttil
LÜHISELGITUS
Komisjon pakkus parlamendile ja nõukogule
KOM(2004)0101 . esitatud ettepanekutes liidu järgmise finantsraamistiku (2007–2013) osas välja uue rubriigi 3 kodakondsuse, vabaduse, turvalisuse ja õiguse kohta kogueraldisega 24,705 miljardit eurot , millest 65% määrataks ettepaneku kohaselt vabadusel, õigusel ja turvalisusel rajaneva ala lõplikuks elluviimiseks.
Oma 8. juuni 2005. aasta resolutsioonis laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007–2013)
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0224 . tegi Euroopa Parlament ettepaneku suurendada vahendeid ühe miljardi euro võrra (2004. aasta hindades), täpsustades, et seda summat tuleks kasutada põhiõiguste tagamiseks ja kuritegevuse vastaseks võitluseks.
I KOMISJONI ETTEPANEK
See ettepanek on üks neljast otsuse projektist, mis hõlmavad raamprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine"
KOM(2005)0123 . , mille komisjon esitas aprillis 2005 ja milles tegi ettepaneku eraldada ajavahemikuks jaanuar 2007 – detsember 2013 üldisi kulukohustuste assigneeringuid 5866 miljonit eurot .
Raamprogrammi osana on asutatud neli fondi: Integratsioonifond, välispiirifond, Euroopa pagulaste fond ja tagasisaatmisfond.
Käesolev ettepanek puudutab välispiirifondi , mis keskendub peamiselt Euroopa Liidu välispiiride võimalikult tõhusa kontrolli tagamisele ebaseadusliku piiriületuse vältimiseks.
Välispiirifondi peamised eesmärgid on:
· parandada kontrolli tõhusust ja sellega välispiiride valve ja kaitse tulemuslikkust, et vähendada ebaseaduslikku piiriületust ja suurendada ELi vaba liikumise siseala turvalisust;
· muuta kooskõlas Schengeni õigustikuga õigustatud reisijatel ELi sisenemine lihtsaks ja kiireks, kaitstes samas ELi ebaseadusliku piiriületuse eest;
· saavutada liikmesriikides ELi õiguse ühtlustatud rakendamine ning igakülgselt tõhus riiklik piirikaitse, viies ellu oma ülesandeid kooskõlas ELi õigusega;
· parandada viisade väljastamise tõhusust ning muude piiriületusele eelnevate kontrollide läbiviimist.
Nende eesmärkidega hõlmatakse ka kaks olemasolevat rahastamisvahendit – Schengeni toetus ja Kaliningradi toetus.
Komisjoni algatuse kohaselt saab kuni 2% fondi kasutada olevatest rahalistest vahenditest kasutada selliste rahvusvaheliste meetmete või kogu ühenduse huvides olevate meetmete (ühenduse meetmete) rahastamiseks, mis puudutavad kolmandates riikides liikmesriikide konsulaarteenistuste võetud meetmete parandamisele kaasaaitamise ja sellealase liikmesriikide vahelise koostöö üldeesmärki ning tolli-, veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli järkjärgulise piirivalve ühtsete meetmete hulka lisamise edendamise eesmärki kooskõlas selle valdkonna poliitika arenguga.
Kasutatavad iga-aastased ressursid jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:
· 40% võrdeliselt objektiivsete teguritega, mis määratlevad liikmesriikide stardipositsiooni seoses piirivalve ja konsulaarosakondades viisapoliitika elluviimisega eelmisel aastal; ja
· 60% võrdeliselt kõgi mõjutatud isikute arvuga ning liikmesriikide otsustega, millega kohaldatakse Euroopa Liidu õigust seoses piirivalve ning konsulaarosakondades viisapoliitika elluviimisega eelmisel aastal.
Fondile eraldatakse ajavahemikuks 2007 – 2013 2 152 miljonit eurot , mis jaotatakse järgmiselt:
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014...
KOKKU
Tegevuskulud
KA
MA
170
170
220
285
320
400
570
2.135
85
170
195
252,5
302,5
360
485
285
2.135
Halduskulud
1,6
2,25
2,3
2,65
2,9
2,65
2,65
17
KA + halduskulud
171,6
172,25
222,3
287,65
322,9
402,65
572,65
2.152
II RAPORTÖÖRI ETTEPANEKUD
Komisjoni ettepanekut võib tervitada, kuna see toob kaasa rohkem struktureeritud poliitika väljatöötamise välispiiride valve valdkonnas, mis sai alguse 2002. aastal käivitatud välispiiride valve katseprojektidega (ARGO) ning mille ulatuse määrab praeguse finantsperspektiivi rubriigi 3 all kasutada olev vähendatud varu.
Ettepanek ajendab esitama ka mõningaid kommentaare:
1.
Otsuse ettepanekus märgitud assigneeringud on üksnes juhiseks, kuni saavutatakse kokkulepe ajavahemikku 2007–2013 hõlmava finantsperspektiivi osas.
Seda punkti silmas pidades esitatakse õigusloomega seotud resolutsiooni eelnõule kaks muudatusettepanekut.
2.
Sidususe ja lihtsustamise tagamiseks on tehtud ettepanek võtta vastu ühine artikkel fondi rakendusmeetmete kohta, mida tuleb arutada nõuandekomitees.
See artikkel sisaldab aasta tööplaani, juhiseid ja ettepanekuid projektide valimiseks, lisaks muudele meetmetele, mille mainitud komisjon peaks läbipaistvuse tagamiseks vastu võtma.
Seega tehakse ettepanek koostada uus artikkel 22 a.
3.
Tõhusa komiteemenetluse tagamiseks tuleks järgida eelarvekomisjoni traditsioonilist, nõuandemenetluse kasutamist rõhutavat lähenemisviisi.
Seetõttu on esitatud artikli 52 muudatusettepanek.
4.
Tähtis on tagada demokraatlik kontroll fondi järelevalveks ja hindamiseks mõeldud sobivate meetmete abil.
Seepärast on seda silmas pidades esitatud artiklite 49, 50 ja 51 muudatusettepanekud.
MUUDATUSETTEPANEKUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
I. Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek
1
Lõige 1 a (uus)
1 a. täpsustab, et otsuse ettepanekus märgitud assigneeringud on üksnes juhiseks, kuni saavutatakse kokkuleppe 2007. aasta ja sellele järgnevate aastate finantsperspektiivi osas;
Muudatusettepanek
2
Lõige 1 b (uus)
1 b. kutsub komisjoni üles esitama vajadusel ettepaneku kõnealuse programmi lähtesumma kohandamiseks niipea, kui järgmine mitmeaastane finantsraamistik on vastu võetud;
Selgitus
Muudatusettepanekutega rõhutatakse, et ettepanekus esitatud summade puhul tuleb saada kinnitus võimalikus mitmeaastases raamistikus.
Pärast kokkuleppe saavutamist esitab komisjon uue õigusloomega seotud ettepaneku, milles määratakse kindlaks lõplik lähtesumma.
Muudatusettepanek 3
Lõige 1 c (uus)
1 c. rõhutab, et õigusloomega seotud ettepanekus nimetatud asutusele eraldatud assigneeringud peavad olema vastavuses finantsperspektiivis sätestatud asutustele ette nähtud üldise ülemmääraga;
Selgitus
Poliitilisi väljakutseid ja eelarvevahendeid käsitlevas resolutsioonis P6_TA-PROV(2005)0224 toetas Euroopa Parlament asutustele eraldatavatele assigneeringutele ülemmäära kehtestamist (lõige 41), et tagada seeläbi programmide tõhus rahastamine ning eelarve läbipaistvus.
Muudatusettepanek
4
Lõige 2 a (uus)
2 a. rõhutab, et iga halduskoostööd puudutavat eeskirjade muudatust, mis on tehtud vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ("finantsmäärus") kohta artikli 53 lõikele 3, tuleks reguleerida horisontaalselt finantsmääruse käesoleva läbivaatamise raames;
Selgitus
Finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade halduskoostööd puudutavad sätted on laiaulatuslikud ja kõikide ühenduse fondide haldamiseks piisavad.
Juhtumite arv, mille puhul lubatakse finantsmääruse sätetest erandeid teha, peaks olema minimaalne ja põhimõtteliselt peaksid erandid olema reguleeritud finantsmäärusega.
II Ettepanek võtta vastu otsus
Komisjoni ettepanek
ELT C..., 8.12.2005, lk....
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
5
Artikli 14 lõige 1
1.
Fondi rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 on 2 152 miljonit eurot .
1.
Käesoleva vahendi rakendamise soovitavaks lähtesummaks määratakse 2 152 miljonit eurot seitsmeaastaseks ajavahemikuks alates 1. jaanuarist 2007.
Selle muudatusettepanekuga rõhutatakse, et kavandatavad summad tuleb kinnitada võimalikus mitmeaastases finantsraamistikus.
Kui vastav otsus on tehtud, esitab komisjon lõpliku võrdlussumma kinnitamiseks õigusakti ettepaneku.
Muudatusettepanek
6
Artikli 14 kolmas lõik a (uus)
asutusele eraldatud assigneeringud peavad olema vastavuses finantsperspektiivis (2007–2013) sätestatud asutustele ette nähtud üldise ülemmääraga;
Selgitus
Asutusele eraldatud assigneeringud peaksid olema kooskõlas detsentraliseeritud asutustele kehtestatud üldise ülemmääraga.
Sellega tagatakse programmi meetmete rahastamiseks vajalike vahendite olemasolu.
Muudatusettepanek
7
Artikkel 16 a (uus)
Artikkel 16 a
Kohaldatakse finantsmääruse sätteid.
Kui komisjon kavatseb nendest sätetest fondi erivajaduste tõttu kõrvale kalduda, peab ta sellest selgesõnaliselt ja eraldi teavitama Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni.
Selgitus
Finantsmääruse sätete kohaldamise läbipaistvus.
Käesoleva muudatuse puhul tuleks arvesse võtta artikli 53 lõiget -1 (uus) käsitlevat muudatusettepanekut 3, mis võimaldab kasutusele võtta vahekokkuvõtte.
Muudatusettepanek
8
Artikkel 22 a (uus)
Artikkel 22 a
Rakendusmeetmed
Komisjon võtab vastavalt artiklis 52 ettenähtud nõuandemenetlusele vastu programmi rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud järgmiste küsimustega:
a) iga-aastane tööprogramm;
b) aastaeelarve ja vahendite jaotamine fondi erinevate meetmete vahel;
c) üldised juhised fondi rakendamiseks ja valikukriteeriumide menetlused;
d) vahendite jaotamine tegevuste vahel, mida haldavad vastavad riiklikud ametiasutused;
e) tegevuse jälgimise ja hindamise ning tulemuste levitamise ja ülekandmise korraldus;
f) ettepanekud projektide valimiseks.
Selgitus
Lisada tuleb rakendusmeetmeid käsitlev artikkel, et teha vahet komisjonide poolt teostatavate tehniliste kohanduste ja tundlike poliitiliste muudatuste vahel, viimaste tegemisel on vajalik õigusloome protsessis kaasosalejate – Euroopa Parlamendi ja nõukogu – osalemine.
Tavaliselt kasutab eelarvekomisjon nõuandemenetlust vastavalt nõukogu otsusele 468/1999, et tagada mõjus ja kiire menetlemine.
Projektide väljavalimist käsitlevad komisjoni ettepanekud võib esitada läbipaistvuse saavutamise eesmärgil eelarvekomisjonile.
Muudatusettepanek
9
Artikli 30 lõike 1 punkt b
b) tagab, et meetmete auditid viiakse läbi deklareeritud kulude tõendamiseks vajaliku valimi alusel; valim esindab vähemalt 10% iga aastaprogrammi kogu abikõlblikust kulust;
b) tagab, et meetmete auditid viiakse läbi deklareeritud kulude tõendamiseks vajaliku valimi alusel; valim esindab vähemalt 20% iga aastaprogrammi kogu abikõlblikust kulust;
Selgitus
Euroopa Kontrollikoda osutas oma 2003. ja 2004. aasta aruandes puudustele Euroopa pagulaste fondi kontrollisüsteemides.
Et tulevikus neid puudusi ei esineks, peaksid liikmesriigid tagama, et meetmeid rakendatakse viisil, mis on kooskõlas kehtivate ühenduse eeskirjadega, kontrollides vähemalt 20% abikõlblikest kogukuludest.
See on kooskõlas ka Euroopa Kontrollikoja soovitusega.
Muudatusettepanek
10
Artikli 49 lõike 1 esimene lõik a (uus)
Komisjon tagab käesoleva otsusega hõlmatud meetmete eelhindamise, jälgimise ja järelhindamise.
Ta tagab, et programm oleks juurdepääsetav ja et seda rakendataks läbipaistvalt.
Selgitus
Programmi tuleb õigeaegselt jälgida ja hinnata, et tagada demokraatlik järelevalve.
Muudatusettepanek
11
Artikli 49 kolmas lõik a (uus)
Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt ja õigeaegselt teavet programmi rakendamisest, eriti olemasolevate vahendite kasutamisest.
Selgitus
Eelarvepädevad institutsioonid peaksid saama korrapärast ja õigeaegset teavet, et tagada programmi tõhus jälgimine ja hindamine.
Muudatusettepanek
12
Artikli 50 lõige 4
4.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele:
4.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele:
(a) hiljemalt 30. juuniks 2009 aruande artiklis 14 sätestatud kriteeriumide kohaldamise kohta, mis reguleerivad iga-aastast vahendite jaotamist liikmesriikide vahel, vajadusel koos parandusettepanekutega; vajadusel koos parandusettepanekutega;
(a) hiljemalt ...* aruande artiklis 14 sätestatud kriteeriumide kohaldamise kohta, mis reguleerivad iga-aastast vahendite jaotamist liikmesriikide vahel, vajadusel koos parandusettepanekutega;
(b) hiljemalt 31. detsembriks 2010 vahearuande saavutatud tulemuste kohta ja fondi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta koos ettepanekuga fondi edasiseks arenguks;
(b) hiljemalt ...* vahearuande saavutatud tulemuste kohta ja fondi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta koos ettepanekuga fondi edasiseks arenguks.
Lisaks sellele esitab komisjon igal aastal lühiaruande, mis kajastab fondi rakendamise seisu ;
(c) hiljemalt 31. detsembriks 2012 (ajavahemikuks 2007–2010) ja 31. detsembriks 2015 (ajavahemikuks 2011–2013) järelhindamisaruande.
(c) hiljemalt 31. detsembriks 2012 (ajavahemikuks 2007–2010) ja 31. detsembriks 2008 (ajavahemikuks 2011–2013) järelhindamisaruande , mis hõlmab programmi rakendamist ja tulemusi pärast programmi rakendamist.
______
* Kolm aastat pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.
Selgitus
Fondi tuleb õigeaegselt jälgida ja hinnata, et tagada demokraatlik järelevalve.
Muudatusettepanek
13
Artikli 51 lõige 2
2.
Aruanded loetakse vastuvõetavaks, kui need sisaldavad kõiki lõikes 1 loetletud andmeid.
Komisjon teeb otsuse vastutava asutuse esitatud rakendamise aastaaruande kohta kahe kuu jooksul.
Kui komisjon ei vasta ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse aruanne vastuvõetuks.
Komisjon edastab kinnitatud rakendusaruanded agentuurile.
2.
Komisjon teeb otsuse vastutava asutuse esitatud rakendamise aastaaruande kohta kahe kuu jooksul.
Kui komisjon ei vasta ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse aruanne vastuvõetuks.
Komisjon edastab kinnitatud rakendusaruanded agentuurile.
Muudatusettepanek
14
Artikli 52 lõiked 1 ja 2
1.
Komisjoni abistab solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee, mis on asutatud otsusega, millega asutatakse välispiiride fond aastateks 2007–2013 üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames.
1.
Komisjoni abistab solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee, mis on asutatud aastateks 2007–2013 üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames.
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut .
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7.
Selgitus
Nõuandemenetlus on eelarvekomisjoni standardne lähenemisviis, millega tagatakse menetluste tulemuslikkus.
Muudatusettepanek
15
Artikkel 53
1.
Komisjon võib esitada käesoleva otsuse vahekokkuvõtte tegemiseks 2010. aasta lõpuks eesmärgiga parandada fondi rakendamist.
Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu käesoleva otsuse uuesti läbi hiljemalt 30. juunil 2013.
2.
Komisjoni ettepanekul vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu käesoleva otsuse uuesti läbi hiljemalt 30. juunil 2013.
Selgitus
Tagatakse teatav paindlikkus ja parandatakse fondi rakendamist.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ raames välispiirifond aastateks 2007–2013
Viited
KOM(2005)0123 – C6-0125/2005 – 2005/0047(CNS)
Vastutav komisjon
LIBE
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
BUDG 22.6.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teada andmise kuupäev
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Simon Busuttil 10.10.2005
Endine arvamuse koostaja
Arutamine parlamendikomisjonis
23.3.2006
Vastuvõtmise kuupäev
23.3.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
26
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Richard James Ashworth, Reimer Böge, Simon Busuttil, Gérard Deprez, Valdis Dombrovskis, Hynek Fajmon, Neena Gill, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Jutta D. Haug, Ville Itälä, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Mario Mauro, Jan Mulder, Giovanni Pittella, Antonis Samaras, Nina Škottová, László Surján, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed
Kathalijne Maria Buitenweg, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Peter Šťastný
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige / asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult vaid ühes keeles)
...
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse üldprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine" raames välispiirifond aastateks 2007–2013
Viited
KOM(2005)0123 – C6-0125/2005 – 2005/0047(COD)
EP-le esitamise kuupäev
6.4.2005
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
LIBE 22.6.2005
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
AFET 22.6.2005
DEVE 22.6.2005
BUDG 22.6.2005
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
DEVE 31.8.2005
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Barbara Kudrycka 6.6.2005
Endine raportöör / Endised raportöörid
Lihtsustatud menetlus – otsuse kuupäev
Õigusliku aluse vaidlustamine JURI arvamuse kuupäev
Rahaeraldise määra muutmine BUDG arvamuse kuupäev
Konsulteerimine Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
Konsulteerimine Regioonide Komiteega – istungil otsuse tegemise kuupäev
Arutamine parlamendikomisjonis
4.10.2005 1.6.2006
1.12.2005 23.10.2006
22.2.2006 6.11.2006
3.4.2006
18.4.2006
Vastuvõtmise kuupäev
6.11.2006
Lõpphääletuse tulemused
+
–
16
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Mihael Brejc, Carlos Coelho, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Patrick Gaubert, Adeline Hazan, Lívia Járóka, Ole Krarup, Barbara Kudrycka, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Hartmut Nassauer, Martine Roure, Ioannis Varvitsiotis, Stefano Zappalà
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Jeanine Hennis-Plasschaert, Sophia in 't Veld, Kyriacos Triantaphyllides,
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Salvatore Tatarella
Esitamise kuupäev
28.11.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
