A7-0121/2010
19.4.2010
RAPORT
Komisjoni teatis „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus”
(2009/2103(INI))
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon
Raportöör:
Alojz Peterle
PE 438.367v03-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
SELETUSKIRI..........................................................................................................................17
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS............19
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS.........23
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................28
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
komisjoni teatise „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” kohta
( 2009/2103(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni teatist „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” ( KOM(2009)0291 );
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013)
ELT L 301, 20.11.2007, lk 3. ;
– võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” kohta
Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0477 . ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)
ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. ;
– võttes arvesse nõukogu 10. juunil 2008 vastu võetud järeldusi vähktõve põhjustatud haiguskoormuse vähendamise kohta Euroopas
Euroopa Liidu Nõukogu, Nõukogu järeldused vähktõve põhjustatud haiguskoormuse vähendamiseks; 10. juunil 2008 Luxembourgis toimunud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 2876. kohtumine. ;
– võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2003. aasta soovitust 2003/878/EÜ vähktõve sõeluuringute kohta
ELT L 327, 16.12.2003, lk 34. ;
– võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta deklaratsiooni laiaulatusliku strateegia vajaduse kohta vähktõve kontrolli all hoidmiseks
ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 160. ;
– võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus
ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 11. ;
– võttes arvesse oma 25. oktoobril 2006. aasta resolutsiooni rinnavähi kohta laienenud Euroopa Liidus
ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 273. ;
– võttes arvesse oma 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni rinnavähi kohta Euroopa Liidus
ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 611. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. märtsi 1996. aasta otsust nr 646/96/EÜ, millega võetakse vastu rahvatervise valdkonna meetmete raames vähi vastu võitlemise tegevuskava (1996-2000)
EÜT L 95, 16.4.1996, lk 9. ;
– võttes arvesse nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsust 2004/513/EÜ Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta
ELT L 213, 15.6.2004, lk 8. ;
– võttes arvesse Euroopa vähktõvevastase tegevuskava kolmandat versiooni;
– võttes arvesse Rahvusvahelise Vähiuuringute Agentuuri (IARC) 2008. aastal avaldatud aruannet vähktõve kohta maailmas;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi deklaratsiooni C-hepatiidi kohta
ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 247. ;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete parteideülese vähivastase huvirühma (MAC) tegevust ja järeldusi;
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 184;
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35
EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1. ;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 48;
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A7‑0121/2010 ),
A. arvestades, et vaatamata meditsiini saavutustele on vähktõve levik maailmas epideemiline;
B. arvestades, et teatavad riigid on teinud edusamme vähktõve haigestumuskordajate vähendamisel tänu suitsetamisvastasele poliitikale, paranenud teisesele ennetamisele ja teatavate vähktõvevormide ravile;
C. arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on vähktõbi üks peamisi surma põhjuseid maailmas ja et 2004. aastal moodustas see kõigist surmapõhjustest 13 %;
D. arvestades, et vähk oli 2006. aastal sageduselt teine surma põhjustaja – igast kümnest surmajuhtumist oli naistel sellest tingitud kaks ja meestel kolm; igal aastal diagnoositakse vähktõbi hinnanguliselt umbes 3,2 miljonil ELi kodanikul; arvestades, et surmajuhtumite põhjustajaks on suuremas osas kopsuvähk, pärasoolevähk ja rinnavähk;
E. arvestades, et Rahvusvahelise Vähiuuringute Agentuuri (IARC) hinnangul diagnoositakse igal kolmandal eurooplasel eluajal vähktõbi ning iga neljas eurooplane sureb selle haiguse tagajärjel;
F. arvestades, et prognooside kohaselt haigestub 2010. aastal vähktõppe 3 miljonit eurooplast ja ligi 2 miljonit sureb selle haiguse tagajärjel, ning 2020. aastaks prognoositakse, et sel aastal haigestub vähki 3,4 miljonit eurooplast ja sellesse sureb üle 2,1 miljoni eurooplase;
G. arvestades, et kõige sagedamini esinevad vähktõve liigid on meestel ja naistel erinevad ning et naised põevad peamiselt rinna-, emakakaela-, emakakeha-, munajuha-, munasarja- ja tupevähki, kuid sageli ka mao- ja pärasoolevähki; arvestades, et paljudes Euroopa riikides esineb rinnavähki naistel, sealhulgas ka noorematel naistel, järjest sagedamini ning et igal aastal haigestub ELis rinnavähki 275 000 naist;
H. arvestades, et vähivastast võitlust tuleks käsitada tervishoiustrateegia olulise osana;
I. arvestades, et umbes 30 protsenti vähktõvejuhtudest on varase diagnoosimise ja ravi korral võimalik ennetada ning selle tagajärgi leevendada, samas kui naistele suunatud sõeluuringuprogrammide tõhusus on liikmesriigiti erinev ja sõltub naissoost elanikkonna hõlmatusest sõeluuringutes, mammograafia kättesaadavusest ja kvaliteedist, ravist ja muudest teguritest;
J. arvestades, et lapseeas tekkivat vähktõbe, mis on peamine noorte surma põhjustav haigus, on võimalik edukalt ravida – ellujäämise määr küünib 80 %ni;
K. arvestades, et ennetustegevus hõlmab nii esmahaigestumuse ennetust kui ka teisest ennetust sõeluuringu ja varase diagnoosi teel;
L. arvestades, et esmane ennetus võib aidata tervist oluliselt parandada rahvastikupõhise sekkumise ja tervislikke eluviise edendavate meetmete teel;
M. arvestades, et ennetus hõlmab nii esmahaigestumuse ennetust, mida saab saavutada, vähendades rahvastiku kokkupuudet keskkonnas leiduvate vähiga seotud saasteainetega, lisaks teisest ennetust sõeluuringu ja varase diagnoosi teel;
N. arvestades, et emakakaelavähki (mis on naistel kõige sagedamini esinev vähiliik rinnavähi järel) saab ennetada sobivate ravivõtetega, nagu profülaktilised vaktsiinid kantserogeensete viiruste vastu;
O. arvestades, et vähktõbe põhjustavad mitmed erinevad tegurid mitmetes etappides ning et seepärast on vaja uut vähktõve ennetamise mudelit, millega pöörataks võrdselt tähelepanu nii geneetilistele kui ka elustiilist, kutsealast ja keskkonnast tulenevatele teguritele, arvestades pigem erinevate põhjuste tegelikku koosmõju kui põhjusi eraldi võetuna;
P. arvestades, et keskkonnategurite hulka ei kuulu mitte üksnes keskkonna tubakasuits, kiirgus ja liigne kokkupuude UV-kiirgusega, vaid ka kokkupuude toidus, õhus, mullas ja vees leiduvate keemiliste saasteainetega, mis on sinna sattunud muuhulgas tööstusprotsesside, põllumajandustegevuse või näiteks ehitus- ja tarbetoodetes leiduva sisalduse tõttu;
Q. arvestades, et haigus tekib peamiselt inimese kokkupuute tagajärjel kantserogeensete ainetega, mida inimesed hingavad sisse, söövad ja joovad, või millega nad puutuvad kokku isiklikus või töökeskkonnas.
Harjumused, näiteks tubaka tarvitamine, söömisalased ja füüsilise tegevuse mustrid – samuti ka töö- ja keskkonnatingimused – mängivad vähi väljakujunemisel suurt rolli;
R. arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni uuringu kohaselt on igal aastal vähemalt 10% vähktõvega seotud surmajuhtumitest tingitud otseselt kokkupuutest kantserogeensete ainetega töökohas; arvestades, et sellist kokkupuudet saaks vältida, kui kantserogeensed ained asendataks vähem kahjulike ainetega.
S. arvestades, et mõnede vähivormide, näiteks munandivähi ja mitte-Hodgkini lümfoomi esinemine on oluliselt sagenenud, samuti on WHO arvamuse kohaselt tõusnud Euroopas laste vähktõve esinemine 1% võrra aastas viimase 20 aasta jooksul, need asjaolud viitavad sellele, et keskkonnategurid peavad siin rolli mängima;
T. arvestades, et varase diagnoosi jaoks mõeldud teisene ennetus võib aidata tervist oluliselt parandada; arvestades, et prognooside kohaselt säästetaks 100 % sihtrühma hõlmavate emakakaelavähi sõeluuringutega üle 94 % tervise tõttu kaotatud eluaastatest ja iga 152 PAP-testiga (test emakakaela vähieelse seisundi avastamiseks) üks eluaasta;
U. arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavatel kemikaalidel võib olla oluline osa vähkkasvaja tekkimisel, näiteks rinna- või munandivähi puhul, ning seetõttu nõuavad need erimeetmeid;
V. arvestades, et Euroopa tervishoiusüsteemidel on pikaajalise jätkusuutlikkusega suuri probleeme, millest esimene on elanikkonna vananemise mõju tööjõu vajadusele ja üldistele tervishoiukuludele; lisaks toovad uued tehnoloogiad küll suurt kasu, kuid nõuavad kohaselt koolitatud töötajaid ja võib-olla ka suuremaid kulutusi;
W. arvestades, et teatud vähivormide, näiteks emakakaelavähi esinemine on märkimisväärselt sagedasem teatud naissoost migrantide hulgas ja seetõttu on vajalik tagada, et nendele kõrge riskifaktoriga rühmadele keskenduvad ja on kättesaadavad ennetus- ja varase diagnoosi programmid;
X. arvestades, et ELi vananev elanikkond on üks põhjusi, miks vähktõve probleem kogu liidu ulatuses suureneb, ja arvestades, et vähktõppe haigestumuse sagenemine avaldab lisasurvet riigi rahandusele ja erasektori majanduse tootlikkusele ning seepärast aitab vähktõvega seotud tervisenäitajate paranemine kaasa ka pikaajaliste majandusnäitajate paranemisele;
Y. arvestades, et vähi levimus langeb kokku suureneva vanusega ja on tihedalt seotud kõrge eaga, kehtib ka see, et rahvastiku vananemisega sageneb üldine vähi esinemine; see suundumus avaldub peamiselt eakate naiste seas, kuna naiste eluiga on meeste omast pikem, ja seetõttu on vajalik tagada, et ennetus- ja varase diagnoosi programmid poleks tehtud kättesaadavaks vaid keskealistele naistele, vaid ka eakamatele ja kõige eakamatele naistele;
Z. arvestades, et Lissaboni lepingust tulenevalt hõlmab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jagatud pädevus ühiseid julgeolekuprobleeme rahvatervise valdkonnas, näiteks füüsilise ja vaimse tervise kaitset;
AA. arvestades, et uutes liikmesriikides on vähisurmade osakaal suurem kui 15 vanemas liikmesriigis;
AB. arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul on vähemalt ühel kolmandikul juhtudest võimalik vähki ära hoida, kui vähendada või vältida peamisi riskitegureid, nagu suitsetamine, ülekaalulisus, vähene puu- ja juurviljade tarbimine, vähene kehaline aktiivsus ja alkoholitarbimine, nakkusetekitajad ja kokkupuude teatavate keemiliste ainete ja ioniseeriva kiirgusega;
AC. arvestades, et kehv toitumine, vähene kehaline aktiivsus, ülekaalulisus, tubakas ja alkohol on teiste krooniliste haiguste riskitegurid, näiteks südame-veresoonkonnahaigused, 2. tüübi diabeet ja hingamisteede haigused, tuleks vähiennetusprogramme läbi viia integreeritud kroonilise haiguse ennetamise programmi raames;
AD. arvestades, et juba 1987. aastal töötasid asjatundjad välja Euroopa vähktõvevastase tegevuskava – tõenduspõhise instrumendi ennetustöö tegemiseks;
AE. arvestades, et hämmastamapanevad ja lubamatud erinevused vähktõve ravivahendite kvaliteedis, sõeluuringute programmides, tõenduspõhiste heade tavade suunistes, kiiritusravi vahendites ning juurdepääsus vähiravimitele on põhjuseks, miks Euroopas on enamiku vähktõve vormide puhul viieaastase ellujäämismäärani jõudmisel suuri erinevusi;
AF. arvestades, et Euroopa Liidus on ikka veel laialt levinud tervisealane ebavõrdsus, ning arvestades, et ebasoodsas olukorras olevates kogukondades, kelle juurdepääs vahenditele, teabele ja teenustele on piiratud, on negatiivsete tervisemõjude ilmnemise oht suurem kui sotsiaalselt ja majanduslikult paremal järjel olevates rühmades;
AG. arvestades, et vähi levikut on võimalik piirata ja kontrolli all hoida, rakendades vähi varaseks avastamiseks ja vähihaigete ravimiseks tõenduspõhist strateegiat;
AH. arvestades, et hinnanguliselt võib Euroopa Liidus 25 % vähisurmade põhjuseks pidada suitsetamist; arvestades, et 80–90 % surmaga lõppevatest kopsuvähijuhtudest maailmas on tingitud suitsetamisest; arvestades, et suitsetavate tütarlaste hulk suureneb, millest tulenevalt edaspidi tõuseb naiste kopsuvähki haigestumise oht;
AI. arvestades, et maksavähki haigestumine on viimase 20 aastaga üle kahe korra suurenenud ja 2006. aastal oli ELi 27 liikmesriigis 50 300 uut vähijuhtumit ning sellesse haigusse suri 45 771 inimest, ning arvestades, et lisaks liigsele kehakaalule ja alkoholi tarvitamisele on 75–80 % primaarse maksavähi juhtumitest seotud jätkuva viiruslikku hepatiiti (B- või C-hepatiit) nakatumisega;
AJ. arvestades, et on tõendatud, et eluviis ja eriti toitumisharjumused mõjutavad kasvajate teket ning seetõttu aitab hea toitumisviisi järgimine vähipatsientide ellujäämise väljavaateid (vähemalt teatavat liiki kasvajate puhul) ja elukvaliteeti parandada;
AK. arvestades, et teatavaid vähijuhtumeid saab ära hoida ja terviseseisundit üldiselt parandada, kui omaks võtta tervislikumad eluviisid, ning arvestades, et vähktõbi on ravitav ning tervenemise väljavaated on tunduvalt suuremad, kui vähk avastatakse varases staadiumis;
AL. arvestades, et vähk on tihedalt seotud ka sotsiaalse ja majandusliku staatusega ning vähi riskitegurid on kõrgeimad kõige väiksema haridustasemega rühmade seas.
Lisaks on madalamate sotsiaalmajanduslikesse klassidesse kuuluvatel patsientidel järjepidevalt madalam ellujäämismäär kui kõrgematesse kihtidesse kuuluvatel;
AM. arvestades, et hästi kavandatud ja hallatud riiklik programm vähktõve kontrolli all hoidmiseks aitab vähki haigestumist ja sellest tingitud suremust vähendada mõnel juhul rohkem kui 70% ning parandab vähipatsientide elukvaliteeti, sõltumata riigi ressursside võimalikust piiratusest;
AN. arvestades, et liikmesriigiti esineb suuri erinevusi vähktõve kontrolli all hoidmise kavade arengu, rakendamise ja kvaliteedi osas;
AO. arvestades, et tõhusate elanikkonda hõlmavate sõeluuringuprogrammide üleriiklik rakendamine kooskõlas ELi suunistega – kui need on juba olemas – parandab oluliselt vähktõve sõeluuringute, diagnoosimise ja raviteenuste kvaliteeti ning kättesaadavust, parandades ühtlasi kontrolli vähktõve üle;
AP. arvestades, et praegu esineb ELis seoses vähktõve sõeluuringute, varajase avastamise ja järelmeetmetega märkimisväärseid kvalitatiivseid erinevusi; arvestades, et erinevused on seotud eelkõige varajase avastamise protsessi kohaldamisega, mis aitab kaasa haiguse mõju kulutasuvale ja mõõdetavale vähendamisele;
AQ. arvestades, et riiklikud vähiregistrid kõigis liikmesriikides on väga olulised, et saada vähktõve kohta võrreldavaid andmeid;
AR. arvestades, et institutsioonidevaheline koostöö võib meie ühiste jõupingutuste tõhusust suurendada;
AS. arvestades, et onkoloogiat ei tunnustata kõikides liikmesriikides meditsiinierialana, ning arvestades, et tuleb võimaldada meditsiinihariduse jätkamist;
AT. arvestades, et inimeste vaba liikumine ja töötajate vaba liikumine on garanteeritud ühenduse õigusega ning põhimõtteliselt aitab asutamisvabadus tagada seda, et tervishoiutöötajad siirduvad sinna, kus neid kõige enam vajatakse, mis on otseselt kasulik patsientidele ja aitab vältida patsientide piirideülese liikumisega kaasnevaid rohkeid probleeme;
AU. arvestades, et füüsiline ja vaimne tervis on tihedalt vastastikku seotud ja seda kahepoolset ühendust vähktõvepatsientide ravi ja teiste teenusekasutajate korral liiga tihti eiratakse;
AV. arvestades, et vähktõve keerukus nõuab paremat teabevahetust nende paljude ja mitut liiki tervishoiutöötajate vahel, kes on seotud vähipatsientide ravimisega, ja arvestades, et vähipatsientide psühhosotsiaalne ja vaimse tervise ravi võib aidata nende keskmist eeldatavat eluiga tõsta ja elukvaliteeti parandada;
AW. arvestades, et praegu on vähihaigetel ebavõrdne juurdepääs meditsiiniteabele ning et neil on vaja oma haiguse igas staadiumis saada kiiresti rohkem teavet,
1. väljendab rahulolu komisjoni ettepaneku üle käivitada Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks ajavahemikuks 2009–2013, et toetada liikmesriikide vähivastast tegevust – luua raamistik vähihaiguse ennetamist ja tõrjet käsitleva teabe ning sellealase suutlikkuse ja oskusteabe väljaselgitamiseks ning jagamiseks, kaasates ühistegevusse asjaomaseid sidusrühmi kogu ELi piires;
2. väidab, et Euroopa tasandil jõuline vähivastane tegevus võib paika seada koordineeritud tegevuse raamistiku liikmesriigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks peaks täiendama seda tööd ja lähtuma tööst, mida Euroopa institutsioonid praegu tervishoiuvaldkonnas teevad, ning peaks proovima sõlmida teiste teenuste ja sektoritega partnerlussuhteid, tagamaks vähi ennetuse ja ravi jaoks üldist lähenemist;
3. tunnistab, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 168 kuuluvad tervishoiuküsimustega seotud meetmed peamiselt liikmesriikide vastutusvaldkonda, kuid rõhutab ühenduse tegevuskava koostamise tähtsust ning julgustab komisjoni ja liikmesriike võtma ühismeetmeid ja rakendama terviklikku lähenemisviisi, hõlmates meditsiiniga seotud küsimused sellistesse poliitikavaldkondadesse nagu haridus, keskkond, teadusuuringud ja sotsiaalküsimused;
4. rõhutab, et esindusliku ja tõhusa partnerluse saavutamiseks tuleks arendada koostööd sidusrühmadega, kaasates sellesse kodanikuühiskonna ning tööandjate ja töötajate organisatsioonid rahvusvahelisel, üleeuroopalisel, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil; Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks peaks kokku koguma need sidusrühmad, kes on tervishoiutulemuste parandamisest tõeliselt huvitatud; selle foorumi potentsiaali panustada parimate tavade suuniste arendamisse ja levitamisse ei tohiks alahinnata; partnerlus peaks samuti looma suhtluskanalid teiste foorumitega, näiteks ELi tervishoiupoliitika foorum, tagamaks, et vähivastasele tööle pööratakse võrdselt tähelepanu teiste küsimuste kõrval, näiteks ebavõrdsus tervishoiu valdkonnas, tervise mõjurid ja tervishoiutöötajate roll, millel kõigel on vähi levimusele ja ravile selge mõju;
5. kutsub Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkogu üles tegema koordineeritud institutsioonidevahelise partnerluse vormis koostööd Euroopa Parlamendiga, et vähendada vähktõvest põhjustatud koormust; kasutades Lissaboni lepingu õiguslikku alust kaitsta rahva tervist ja ennetada haigusi; Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu peaksid kaaluma erinevaid olemasolevaid ametlikke ja mitteametlikke struktuure, pidamaks Euroopa Parlamendi liikmetega nõu;
6. kutsub komisjoni üles täpsustama Euroopa partnerlusalgatuse vähivastaste meetmete võtmiseks selle olemust ja rahastamisallikaid;
7. rõhutab, et vähivastase võitluse laiahaardelise strateegia ja eri valdkondade asjatundjatest koosnevate rühmade abil on võimalik tagada vähipatsientide tõhusamat ravi ning selles on oluline osa integreeritud vähiravil, milles pööratakse asjakohast tähelepanu haigete psühhosotsiaalsele ja vaimsele heaolule ja abistamisele ning mida tuleks samuti soodustada;
8. rõhutab, et harva esinevate ja vähemlevinud vähivormide korral tuleb võtta erimeetmeid, mille eesmärk on kiirendada diagnoosimist ja teha tippkeskustes asjatundlik abi laiemalt kättesaadavaks;
9. juhib tähelepanu sellele, et vastavalt Lissaboni lepingule saavad ka Euroopa Parlament ja nõukogu vastu võtta stimuleerivaid meetmeid inimeste tervise kaitseks ja parandamiseks, tehes seda seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning olles eelnevalt konsulteerinud majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega;
10. on arvamusel, et partnerluse õnnestumine sõltub olemasolevate vahendite võimalikult tõhusast kasutamisest, arvestades, et kehtiva finantsraamistiku lõpuni (2013. aasta) ei ole täiendavaid rahalisi vahendeid ette nähtud;
11. kutsub liikmesriike üles koostama võimalikult kiiresti terviklikke vähivastase võitluse kavasid, sest need on ülimalt tähtsad, saavutamaks Euroopa partnerluse nõudlikku pikaajalist eesmärki: vähendada vähktõvest põhjustatud koormust 2020. aastaks 20 %;
12. kutsub komisjoni üles lähtuma vähivastaste meetmete võtmise partnerlusalgatuse järeldustest, pidades silmas vähktõve kontrolli all hoidmise kavu, ja esitama ettepanekut nõukogu soovituse osas vähktõve kontrolli all hoidmise kavade kohta; ja kutsub komisjoni sõltumatult iga aasta jälgima vastu võetud soovituse rakendamist ja sellealaseid edusamme;
13. rõhutab, et ennetus on majanduslikult efektiivseim lahendus, kuna kolmandikku vähijuhtumitest on võimalik ära hoida, ning nõuab tungivalt, et süsteemselt ja strateegiliselt investeeritaks nii esmase kui ka teisese ennetuse vajadusteks rohkem vahendeid; rõhutab, et on tähtis jätkata investeerimist tervisesse – seda eriti ennetustegevuse kaudu; seda silmas pidades peaksid Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu kaaluma edasisi meetmeid tervist parandava keskkonna tagamisel, sealhulgas tööd tubaka, toidu ja alkoholi alal ning sätteid, parandamaks kehalise aktiivsuse võimalusi;
14. kutsub üles partnerluse raames tagama, et kõik „Tervise edendamise ja ennetuse” ning „Teadusuuringute” rühma tegevused hõlmavad keskkonnategurite osa, kus neid tegureid ei määratleta vaid keskkonna tubakasuitsu, kiirguse ja liigse kokkupuutena UV-kiirgusega, vaid ka eluohtlike kemikaalidena sise- ja väliskeskkonnas, millega inimesed kokku puutuvad, sealhulgas sisesekretsioonisüsteemi kahjustavad ained;
15. on veendunud, et tegelemine vähi „riskiteguritega” on ennetuse korral võtmetähtsusega ja nõuab, et liikmesriigid seda prioriteedina käsitleksid;
16. rõhutab, et üha enam on vaja tähelepanu pöörata aina suureneva hulga krooniliste vähihaigete elukvaliteedile – nende haigus ei ole ravitav, kuid nende seisundit saab hoida stabiilsena aastaid;
17. rõhutab, et meetmed, mille eesmärgiks on vähktõvest põhjustatud ebavõrdse koormuse vähendamine, peaksid hõlmama tervishoiu-, üldsuse harimise ja ennetustegevuse kavade sihipärast edendamist, andmete kogumist riikide rahvastikupõhistest vähiregistritest ning võrreldavaid, täielikke ja täpseid registriandmeid vähktõve kohta;
18. nõuab tungivalt, et komisjon julgustaks neid liikmesriike, kus vähktõve põhjustatud suremus on kõrge, reformima oma riigi vähktõve registreid, et pakkuda andmeid, mis on vajalikud teadlikumate ja sihipärasemate poliitikameetmete võtmiseks;
19. nõuab, et lisaks tervishoiu edendamisele ja võitlusele ülekaalulisuse ja alkoholi tarvitamise vastu tuleks vähivastases partnerluses ning ELi edaspidistes algatustes, näiteks nõukogu muudetud soovituses vähi sõeluuringute kohta, tähelepanu pöörata selliste haiguste ennetamisele ja kontrolli all hoidmisele, millest võib areneda vähktõbi – näiteks viirusliku hepatiidi primaarsele ja sekundaarsele ennetusele ning vajaduse korral ravile;
20. rõhutab sõeluuringu kui ühe tähtsaima vähivastase võitluse vahendi rolli; nõuab, et liikmesriigid investeeriksid vähi sõeluuringu programmidesse ja on veendunud, et need algatused on tõhusaimad siis, kui nad on regulaarselt kättesaadavad võimalikult paljudele erinevatele inimestele;
21. rõhutab, et edendada tuleks integreeritud uuringuid (alusuuringud ja kliinilised uuringud) toitluse kasutamise kohta vähi ennetamisel ja vähiga seotud alatoitluse ravimisel ning samuti valideeritud ja laialdaselt tunnustatud toitumisabi suuniseid vähipatsientidele; nõuab seetõttu, et komisjon võimaldaks rahastust, arendamaks ja valideerimaks integreeritud uuringuid (alusuuringud ja kliinilised uuringud) toitumise jälgimise kohta vähi ennetamisel ja vähiga seotud alatoitluse ravimisel ning vaja on ka laialdaselt tunnustatud toitumisabi suuniseid vähipatsientidele ning sotsiaal- ja tervishoiutöötajatele üle Euroopa, ja kutsub liikmesriike üles edendama selliste suuniste rakendamist;
22. rõhutab, et Euroopa vähktõvevastane tegevuskava tuleb läbi vaadata ning seda kava tuleb ELi kõigis 27 liikmesriigis edendada laialdasemalt ja jõulisemalt ning Euroopa vähivastases partnerluses tuleks erilisi pingutusi teha seoses uute liikmesriikidega;
23. nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid õigusliku kohustuse teatada vähijuhtumitest, kasutades standarditud Euroopa terminoloogiat, et oleks võimalik hinnata ennetus-, sõleuuringu- ja raviprogramme, ellujäämise määrasid ja ka andmete võrreldavust liikmesriikide lõikes, mis kõik on mõeldud teabeks avalikkusele;
24. rõhutab, et vähi levikut on võimalik piirata ja kontrolli all hoida, rakendades vähi varaseks avastamiseks ja vähihaigete ravimiseks tõenduspõhist strateegiat, sh sõeluuringute kasulikkust käsitleva teabe levitamist nende hulgas, kellele need on suunatud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid uuriksid seoses sellega, kas alla 50- ja üle 69-aastaste naiste rinnavähi sõeluuringud teenivad kasulikku eesmärki, ja palub komisjonil nimetatud teavet koguda ja analüüsida;
25. rõhutab, et kiiresti on vaja kokku leppida laste vähktõve kõrgetasemelise ravi normid, mida tuleb rakendada ELi kõigis 27 liikmesriigis;
26. kutsub liikmesriike üles suurendama soopõhiste vähivormide alast teadlikkust, et tõsta ennetustaset ja edendada nende haiguste sõeluuringuid;
27. kutsub komisjoni üles eraldama teadusuuringute seitsmendas raamprogrammis rahalisi vahendeid vere- ja uriininäitudel põhinevate proovide (biomarkeri-proovid) täiustamiseks, pidades silmas seda, et varajase diagnoosimise menetlused on paljulubavad vahendid erinevat tüüpi vähktõve (eesnäärme-, käärsoole-, munasarja-, neeru- ja põievähk) avastamiseks;
28. on seisukohal, et seitsmenda raamprogrammi vahenditest vähktõve vastaseks võitluseks eraldatud summasid tuleks kasutada tõhusamalt, näiteks ELi eri vähiuuringute keskuste tegevuse parema koordineerimise abil;
29. kutsub komisjoni üles täitma täiel määral oma toetavat rolli ja rakendama teadustegevuse valdkonnas ühismeetmeid;
30. nõuab, et suurendataks toetust vähiennetuse alastele uuringutele, mis hõlmaksid kahjulike kemikaalide ja keskkonda saastavate ainete, toitumise, eluviisi ja geneetiliste tegurite mõju ning koosmõju uurimist, ning nõuab, et uuritaks vähi seotust potentsiaalsete riskiteguritega, nagu tubakas, alkohol ning keskkonnas leiduvad sünteetilised ja farmatseutilised hormoonid;
31. märgib, et Tšehhi Vabariigi valitsus ei ole veel ratifitseerinud WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlevat raamkonventsiooni, mis jõustus 2005. aasta veebruaris, ja nõuab seepärast tungivalt, et ta selle ratifitseeriks;
32. nõuab, et bioseireuuringutes pöörataks erilist tähelepanu kõige olulisematele kantserogeensete ainetega kokkupuute allikatele, eeskätt liiklusele, tööstusheitmetele, suurte linnade õhukvaliteedile ning väljavoolule ja pinnaveele jäätmekäitluskohtade läheduses;
33. kutsub komisjoni üles tagama, et tegevus ühenduse strateegia sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate ainete osas oleks kiirem;
34. rõhutab, et uuringutulemused tuleks muuta konkreetseteks tegevusteks nii ruttu kui võimalik ning et toimuvat teadustegevust ei tohiks kasutada, viivitamaks tegevusega teatud või kahtlustatud vähijuhtumeid põhjustavate tegurite osas;
35. kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike kiitma heaks 2004. aastal vastu võetud Maailma Terviseorganisatsiooni tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervishoiu üleilmse strateegia põhimõtteid toetav poliitika;
36. on seisukohal, et on vaja rohkem teadusuuringuid vähktõve ja sugupoole vaheliste seoste kohta ning samuti spetsiaalseid koordineeritud teadusuuringuid töökeskkonna mõju kohta vähki haigestumisele;
37. kutsub komisjoni üles edendama kõikvõimalike vahenditega ennetustöö põhimõtet nii meditsiinipraktikas kui tervislikemates elustiilides ja ergutama liikmesriike, et need eraldaksid rohkem vahendeid ennetustöö vajadusteks, nii esmase (st vähijuhtumeid põhjustavate või soodustavate tegurite, nt kokkupuude keskkonna saasteainetega, ennetamine või vähendamine) kui ka teisese ennetustöö jaoks sõeluuringu ja varase diagnoosi teel;
38. juhib tähelepanu vajadusele laiaulatuslike uurimisprogrammide järele, arendamaks kahjulike ainete alternatiive, mis pole kantserogeensed; uuendust tuleks ergutada ja see peaks viima kõikide nende kahjulike ainete käibelt kadumiseni, mis kogunevad kehasse või keskkonda ja põhjustavad vähki või millel on geene moondav mõju; kaugemas perspektiivis peaks need ained turul välja vahetatama;
39. on veendunud, et varase diagnoosi menetlusi ja tehnikaid peaks põhjalikumalt uurima, enne kui neid laialdaselt rakendatakse, tagamaks nende ohutu ja tõenduspõhine kasutamine; seetõttu on oluline, et see uurimistegevus viiks ühemõtteliste ja tõenduspõhiste soovituste ja suunisteni;
40. on seisukohal, et vähktõve vastu võitlemiseks ELis praegu kättesaadavad rahalised vahendid ei ole piisavad, et teha vajalikke teadusuuringuid ja koordineerimistööd ning pakkuda ELi kodanikele korralikku ennetavat teavet;
41. julgustab komisjoni kaasama vähktõve ennetamise edendamisele suunatud vahendeid finantsperspektiivi;
42. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma Euroopa vähivastase partnerluse raames Euroopa vähiennetusvõrgustikku, mis tegeleb kõikide vähi jaoks oluliste tervise mõjuritega, sealhulgas keskkonna mõjuritega;
43. kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama algatusi, mis ühendavad paljusid erinevaid sidusrühmi eesmärgiga ennetada vähktõbe, vähendades kokkupuudet kantserogeensete ainete ja teiste vähkitekitavate ainetega töökohas ja keskkonnas ning edendades tervislikke elustiile, juhtides muuhulgas tähelepanu peamistele riskifaktoritele, nagu tubakas, alkohol, rasvumine, kehv toitumine, liikumise puudumine ja kokkupuude päikesega, pannes eelkõige rõhku lastele ja teismelistele;
44. kutsub üles tegutsema keskkonnatervisega seotud probleemidega, mis mõjutavad erinevate vähivormide arengut, vastavalt sellele, mis on välja toodud Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavas aastateks 2004–2010, eriti järgnevate riiklike keskkonna ja tervise tegevuskavade hindamise teel ja tehes liikmesriikidega protsessi käigus saavutatud tulemuste osas koostööd, tagamaks, et igas riigis saadud tulemused saaksid aidata kaasa Euroopa sekkumisele selles valdkonnas;
45. rõhutab, et vähipatsiendi optimaalne ravi nõuab multidistsiplinaarset lähenemist, et keskne roll on arstil-onkoloogil kui otsesel patsiendiga suhtlejal ning et vaja on haridust, selgeid kriteeriume ja suuniseid, tagamaks nende arstide optimaalset kvalifikatsiooni, kes kasutavad vähi ravimiseks ravimeid;
46. kutsub komisjoni ja partnerlust üles vaatama läbi nõukogu soovitused vähktõve sõeluuringute kohta, arvestades viimaseid arenguid teaduses, et toetada tulevaste vähktõve sõeluuringute, diagnoosimise ja ravi valdkonda kuuluvate Euroopa akrediteerimis-/sertifitseerimisprogrammide väljatöötamist Euroopa kvaliteeditagamise suuniste alusel, pidades silmas, et sellised programmid peaksid olema ka eeskujuks teistele tervishoiuvaldkondadele;
47. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid avalikkusele ning kõikidele tervishoiuteenuste pakkujatele suunatud teabekampaaniaid vähktõve sõeluuringute kohta, samuti parimate kogemuste vahetamist ennetus- ja varase avastamise meetmete kasutamise kohta – nt asjakohase papilloomiviiruse (HPV) analüüsi kulusäästlik integreerimine emakakaelavähi sõeluuringuteks ja HPV-vaktsineerimine, et kaitsta noori naisi emakakaelavähi eest –, ning palub Euroopa vähivastasel partnerlusel uurida vähktõve sõeluuringut käsitleva nõukogu soovituse ajakohastamise vajadust, et rakendada tõhusat sõeluuringut meeste eesnäärmevähi avastamiseks;
48. kutsub komisjoni üles kasutama olemasolevat Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust, lisades tema volituste hulka mittenakkavad haigused ning kasutades seda ELi vähktõveuuringute keskusena, kus saaks koondada ja analüüsida igas liikmesriigis juba kogutud andmekogumit, et pakkuda teadlastele ja arstidele parimaid tavasid ja suuremaid teadmisi haiguse kohta;
49. tervitab komisjoni ettepanekut käivitada Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks ajavahemikuks 2009–2013 ning ettepanekut vähendada vähktõve põhjustatud haiguskoormust, hõlmates 2013. aastaks rinna-, emakakaela- ja pärasoolevähi sõeluuringutega 100 % elanikkonnast, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid standardeid täies mahus;
50. kutsub komisjoni üles koostama hartat vähihaigete patsientide ja töötavate krooniliste haigete õiguste kaitseks, et nõuda, et ettevõtted võimaldaksid patsientidel ravi ajal töösuhet jätkata ning pärast ravi lõppu tööturule naasta;
51. kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa Kemikaaliametit üles rakendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), ja ajakohastama väga murettekitavate ainete loetelu, mis hõlmab kantserogeenseid aineid;
52. kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama kõnealuse partnerluse raames algatusi, mille eesmärk on takistada vähkitekitavaid kemikaale sisaldavate kaupade importi ja võtma Euroopa tasandil meetmed kontrolli tugevdamiseks selliste kemikaalide, eriti pestitsiidide, võimaliku sisalduse üle toiduainetes;
53. märgib, et lõppstaadiumis vähiga patsientide palliatiivse ravi kvaliteet on liikmesriigiti erinev ja heade kogemuste vahetus võib aidata selle kvaliteeti tõsta; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles soovitama ja edendama palliatiivset ravi ning andma suuniseid selle kasutamiseks;
54. rõhutab, et vähipatsientide psühhosotsiaalse ja kutsealase ennistamise programme tuleks tõhustada, need peaksid hõlmama suures valikus teavitamis- ja nõustamismeetmeid, mis keskenduvad võimalikele muutustele eluviisis ja käitumises, psühholoogilisele toetusele ja sotsiaalabi küsimustele; rõhutab vähihaigete vaimse tervise seire ja hindamise olulisust;
55. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et üleeuroopalised inimese bioseire uuringud saaksid rahalisi vahendeid, mis on vajalikud kantserogeensete ja teiste vähkitekitavate ainete jälgimise võimaldamiseks, et hinnata poliitika tõhusust;
56. on arvamusel, et tuleks püüda partnerlusse tõhusalt kaasata vähktõvega seotud teadusuuringute koordineerimise valdkonnas olemasolevad algatused ning toetada rohkem avaliku ja erasektori vahelisi partnerlussuhteid, et edendada teadustööd ja sõeluuringuid, eriti meditsiiniliste ülesvõtete valdkonnas;
57. on arvamusel, et kavandatav struktuur on puudulik, kuna ei sisalda ühtki konkreetset tegevuseesmärki, näiteks meetodit, kuidas ühendada 2013. aastaks kõikide liikmesriikide vähktõvevastased kavad, ning kutsub komisjoni üles kõrvaldama selle puudujäägi;
58. nõuab, et eraldataks rohkem rahalisi vahendeid regionaalpoliitika programmide ja Euroopa Sotsiaalfondi programmide tarbeks, et harida ja teavitada elanikke vähi tõrjumise ja ennetamise küsimustes;
59. kutsub komisjoni üles tagama, et ühenduse õigusaktid sisaldaksid nii tööstusele kui ka teadlastele stiimuleid käimasolevates teadusuuringutes osalemiseks, et töötada välja uued tõendusmaterjalil põhinevad ravimid ja ravimeetodid vähktõvega võitlemiseks ning selle kontrolli all hoidmiseks;
60. rõhutab, kui oluline on läbi vaadata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (kliiniliste uuringute direktiiv), eesmärgiga toetada suuremaid jõupingutusi vähktõvealastes teadusuuringutes, keskendudes eelkõige sõeluuringutele, sealhulgas haiguse varajasele avastamisele, kuid arvestades siiski ka sellega kaasnevat mõju mittekaubanduslike teadusuuringute sektorile, ja täiustada patsientidele ja laiemale üldsusele kättesaadavat teavet käimasolevate või edukalt lõpuleviidud kliiniliste uuringute kohta;
61. kutsub komisjoni üles tagama, et ELi seadusandlus sisaldab teadlaste ja tööstuse jaoks stiimuleid arendada toitumisalaseid ja teisi looduslikke tootepõhiseid lähenemisi vähiennetusele, mida valideeritakse läbi nutrigenoomiliste ja epigeneetiliste uuringute;
62. nõuab tungivalt ka ühenduse ning rahvusvahelise patendi viivitamatut kasutusele võtmist;
63. kutsub komisjoni üles kindlustama tervishoiutöötajate võrgustike abil ravi ja hoolduse parimate tavade levitamine eesmärgiga tagada kodanike juurdepääs parimale olemasolevale ravile;
64. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles töötama välja ja tugevdama algatusi, mis pakuksid toetust inimestele, keda vähktõbi otseselt või kaudselt mõjutab – eelkõige algatama ja kogu ELi ulatuses välja arendama psühholoogilist ravi ja abi vähi üle elanud inimestele;
65. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kasutama kõiki vahendeid, mis on vajalikud suuniste koostamiseks puude ühtse määratluse väljatöötamiseks, mis hõlmab kroonilisi haigusi või vähktõbe põdevaid inimesi, ja tagama vahepeal, et need liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, astuksid viivitamatult vajalikke samme, et lisada eelpool nimetatud kategooriatesse kuuluvad isikud puude riiklikesse määratlustesse;
66. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et vähktõve ravimid, sealhulgas harvaesinevate ja vähem levinud vähivormide omad oleksid kõikides liikmesriikides ühesuguselt kättesaadavad kõikidele neid ravimeid vajavatele patsientidele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetseid ja koordineeritud meetmeid, et vähendada ebavõrdsust selles osas, mis puudutab ligipääsu vähiravile ja -hooldusele, sh ka uute, hiljuti turule toodud sihtotstarbeliste vähktõveravimite puhul;
67. väljendab lootust, et liikmesriigid parandavad teavitamist, selgitamaks rinna-, emakakaela- ja soolevähi sõeluuringute tähtsust, et sihtrühmad neid rohkem aktsepteeriksid ja nendes suuremal hulgal osaleksid; erilist tähelepanu tuleks pöörata vähemuste ning sotsiaalselt ja majanduslikult nõrgemate elanikerühmade kaasamisele;
68. juhib tähelepanu sellele, et vähivastase partnerluse eesmärgid on pikaajalised, ning nõuab seetõttu, et ELi institutsioonid toetaksid ühenduse tulevases tervishoiueelarves vähivastase partnerluse kümneks aastaks arvestatud jätkusuutlikkust ja elujõulisust; palub komisjonil hinnata ja jälgida Euroopa vähivastase partnerluse soovituste tegelikku rakendamist ning anda iga aasta aru selle edusammude ja tõhususe kohta;
69. on veendunud, et olemasolevate õigusaktide korralik rakendamine, pidades silmas vähki põhjustavaid või soodustavaid aineid, on vähivastases võitluses ülioluline; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama asjakohaste töötajate tervisega seotud õigusaktide täielikku rakendamist ning panustama jooksvalt ja järjepidevalt väga kahjulike ainete tervikliku kandidaatnimekirja koostamisse, kuna seda on REACHi raames antavate müügilubade kontekstis tehtavate kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete osas tehtavate kiirete otsuste jaoks vaja;
70. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
SELETUSKIRI
Igal aastal diagnoositakse vähk 3,2 miljonil eurooplasel
Nagu Euroopa Komisjon märgib, on vähktõbi üks suurimaid inimeste tervist ohustavaid tegureid nii Euroopas kui ka kogu maailmas.
Paraku levib vähk ka alanud aastatuhandel epideemiliselt.
Tänapäeval on vähk surma ja suremuse põhjusena Euroopas teisel kohal – igal aastal lisandub kolm miljonit uut vähihaiget ja iga aasta sureb sellesse haigusse 1,7 miljonit eurooplast.
Euroopa Liidus diagnoositakse praegu igal kolmandal inimesel eluajal vähk ning asjatundjate prognooside kohaselt suureneb vähktõve põhjustatud haiguskoormus elanikkonna vananemist arvestades järsult, kui ei astuta kiireid samme vähktõve üle suurema kontrolli saavutamiseks.
Sel põhjusel võttis ka Euroopa Parlament vastu resolutsiooni vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus, sel põhjusel toimus parlamendiliikmete huvirühma MEPs against Cancer („Euroopa Parlamendi liikmed vähi vastu”) kampaania ja sel põhjusel tegi Sloveenia ELi eesistujariigina algatuse, mis päädis nõukogus vastu võetud järeldustega vähktõve põhjustatud haiguskoormuse vähendamise kohta Euroopas.
Pärast neid algatusi on vähivastane võitlus endiselt üks ELi erilisi prioriteete.
Euroopa Komisjon on esitanud ettepaneku käivitada Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks ajavahemikuks 2009–2013 .
See on uus katse panna kõiki sidusrühmi viljaka partnerluse vaimus kootööd tegema.
Vähk on sotsiaalne ja majanduslik probleem, mis sellisena nõuab ühist tegutsemist nii üleeuroopalisel kui ka riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil.
Lissaboni lepingus on selgelt sätestatud, et liit on pädev võtma meetmeid liikmesriikide meetmete toetamiseks, koordineerimiseks või täiendamiseks.
Üks selliseid tegutsemisvaldkondi üleeuroopalisel tasandil on inimese tervise kaitse ja parandamine (artikkel 2E).
Finantskriisi ajal annab Euroopa vähivastane partnerlus suurepärase võimaluse ergutada liikmesriike investeerima rohkem ennetustöösse ja tervislikesse eluviisidesse.
Selleks, et tõhusamalt koordineerida liikmesriikide ja muude sidusrühmade eri poliitikavaldkondades rakendatavaid meetmeid, tuleb järjekindlalt teha tihedat koostööd tööandjate ja töövõtjatega.
Vaid siis, kui kaasame ühisesse vähivastasesse võitlusse kogu ELi kõik asjaomased sidusrühmad, suudame vähi põhjustatud haiguskoormust Euroopas oluliselt vähendada.
Vähivastane võitlus on rahvatervise valdkonnas ühenduse üks kauasemaid tegevusvälju.
ELi tasandi tervishoiupoliitikas on juba palju saavutusi, mis on avaldanud otsest positiivset mõju vähi ennetamisele ja tõrjumisele.
Euroopa Parlament oli oma eelmise koosseisu volituste ajal selles osas väga aktiivne.
Meil õnnestus vähiprobleem Euroopa institutsioonide poliitilises päevakorras ettepoole tuua.
Kuid Euroopas on vähivastase võitluse olukord ikka veel lubamatult ebaühtlane.
Seda arvesse võttes on nii EL kui ka liikmesriigid käivitanud mitmeid projekte, sealhulgas vähi sõeluuringute programme ja vähivastase võitluse riiklikke tegevuskavasid.
Hästi koostatud ja juhitud vähktõve kontrolli all hoidmise riiklik programm vähendab vähktõve esinemist ning parandab vähipatsientide elukvaliteeti, sõltumata sellest, kui palju ressursse riigil on kasutada.
Seetõttu peaks partnerluse üks olulisemaid samme väljenduma kõikidele ELi valitsustele suunatud üleskutses: välja töötada, rakendada ja parandada (juhul, kui need on juba olemas) riiklikke vähivastase võitluse kavasid.
Nendes kavades tuleks ette näha vähivastane võitlus kõikidel rinnetel – ennetustööst, sõeluuringutest ja haiguse varasest avastamisest kuni kõrgetasemelise diagnostika, ravi ja hoolduseni, psühhosotsiaalse ja palliatiivse ravini ning teadusuuringuteni välja.
Euroopa vähivastase partnerluse kavas tõdetakse, et kolmandikku vähijuhtumitest on võimalik ära hoida ning et ennetus on majanduslikult efektiivseim lahendus.
Ent see nõuab pikaajalist ja jätkusuutlikku investeerimist.
Kui Euroopa tahab täita Euroopa Komisjoni seatud nõudlikku eesmärki – vähendada vähki haigestumist 2020. aastaks 15 % võrra –, peab haigestumise määr langema ka Euroopa elanikkonna suurenemist ja vananemist arvestades.
Nõuame seetõttu, et süsteemselt ja strateegiliselt investeeritaks ennetuse vajadusteks rohkem vahendeid, vastasel korral jääb see eesmärk pelgalt unistuseks.
Euroopa Liidul on juba kaks olulist tõenduspõhist ennetustöö instrumenti: Euroopa vähktõvevastane tegevuskava , millega ergutatakse üldsust viljelema terveid eluviise, ning nõukogu soovitused rinna-, emakakaela- ja soolevähi sõeluuringute kohta .
Need on suurepäraseks aluseks, millest lähtudes tuleb jõuliselt ja järjekindlalt investeerida ennetusse.
Soovitame neid olemasolevaid instrumente partnerluse raames tugevamini edendada, et hõlmata üldsuse mitmesuguseid rühmi, sealhulgas neid, kelleni on kõige raskem jõuda, näiteks vähemusi ja ebasoodsas olukorras olevaid rühmi.
Ennetustöösse investeerimisel tuleb arvestada sellega, et mõõdetavad tulemused võivad ilmneda alles kümne aasta möödudes.
Tuleb süstemaatiliselt koguda ennetusega seotud tõendusmaterjali, vastasel korral peab ka tulevikus pidama rasket võitlust, et riikide valitsused oleksid nõus sellesse investeerima.
Sellega seoses on komisjoni ettepaneku nõrk koht, et teatises seatakse eesmärgid kümneaastaseks perioodiks, samal ajal kui ühenduse eelarest rahastamine on korraldatud lühiajalisel alusel.
Teeme ettepaneku, et partnerluse toimimise kolmandal aastal esitataks tehtu kohta aruanne Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile.
See oleks abiks eelarvelise toetuse taotlemisel parlamendi kaudu.
24.2.2010
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonI ARVAMUS
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile
komisjoni teatise „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” kohta
( 2009/2103(INI) )
Arvamuse koostaja:
Françoise Grossetête
ETTEPANEKUD
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
A. võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus
ELT C 247E, 15.10.2009, lk 11. ;
B. arvestades, et ühte kolmandikku kõigist vähktõvejuhtudest saab ennetada nõuetekohaste sõeluuringute ja varase avastamisega ning arvestades, et kodanikele tuleb uuringute kohta anda rohkem teavet, et sellele valdkonnale eraldatud vahendeid oleks võimalik tõhusamalt kasutada,
1. väljendab heameelt komisjoni teatise „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” ( KOM(2009)0291 ) ja kavatsuse üle käivitada partnerlus, et vahetada teavet, oskusi ja häid tavasid;
2. tunnistab, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 168 kuuluvad tervishoiuküsimustega seotud meetmed peamiselt liikmesriikide vastutusvaldkonda, kuid rõhutab ühenduse tegevuskava koostamise tähtsust ning julgustab komisjoni ja liikmesriike võtma ühismeetmeid ja rakendama terviklikku lähenemisviisi, hõlmates meditsiiniga seotud küsimused sellistesse poliitikavaldkondadesse nagu haridus, keskkond, teadusuuringud ja sotsiaalküsimused;
3. on arvamusel, et partnerluse õnnestumine sõltub olemasolevate vahendite võimalikult tõhusast kasutamisest, arvestades, et kehtiva finantsraamistiku lõpuni (2013. aasta) ei ole täiendavaid rahalisi vahendeid ette nähtud;
4. on seisukohal, et vähktõve vastu võitlemiseks ELis praegu kättesaadavad rahalised vahendid ei ole piisavad, et teha vajalikke teadusuuringuid ja koordineerimistööd ning pakkuda ELi kodanikele korralikku ennetavat teavet;
5. julgustab komisjoni kaasama vähktõve ennetamise edendamisele suunatud vahendeid finantsperspektiivi;
6. on seisukohal, et seitsmenda raamprogrammi vahenditest vähktõve vastaseks võitluseks eraldatud summasid tuleks kasutada tõhusamalt, näiteks ELi eri vähiuuringute keskuste tegevuse parema koordineerimise abil;
7. on arvamusel, et õnnestumine sõltub ka liikmesriikide tahtest teha vähktõvega võitlemise nimel vajalikke pingutusi ning palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta otsustavamaid ja paremini kooskõlastatud meetmeid, et vähktõbe tõhusalt ennetada;
8. kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike vahetama kogu senini kogutud teavet ja parimaid tavasid vähktõve ennetamisest ja varasest avastamisest kuni vähktõvega tegelevate võrgustike ja teadusuuringuteni, et parandada meetmete tõhusust ja vähendada ühenduse programmide raames rahastatava tegevuse kattumist praegu ja edaspidi;
9. kutsub komisjoni üles täitma täiel määral oma toetavat rolli ja rakendama teadustegevuse valdkonnas ühismeetmeid;
10. kutsub komisjoni üles kasutama olemasolevat Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust, lisades tema volituste hulka mittenakkavad haigused ning kasutades seda ELi vähktõveuuringute keskusena, kus saaks koondada ja analüüsida igas liikmesriigis juba kogutud andmekogumit, et pakkuda teadlastele ja arstidele parimaid tavasid ja suuremaid teadmisi haiguse kohta;
11. nõuab tungivalt, et komisjon julgustaks neid liikmesriike, kus vähktõve põhjustatud suremus on kõrge, reformima oma riigi vähktõve registreid, et pakkuda andmeid, mis on vajalikud teadlikumate ja sihipärasemate poliitikameetmete võtmiseks;
12. on seisukohal, et partnerluse teostamiseks väljapakutud struktuur on keeruline ja partnerluse juhtimine ebapiisav, arvestades eesmärki koordineerida 2013. aastaks üks kolmandik vähiga seotud teadusuuringutest, mille rahastamiseks kasutatakse erinevaid rahastamisallikaid; on seoses sellega arvamusel, et tuleks püüda partnerlusse tõhusalt kaasata vähktõvega seotud teadusuuringute koordineerimise valdkonnas olemasolevad algatused ning toetada rohkem avaliku ja erasektori vahelisi partnerlussuhteid, et edendada teadustööd ja sõeluuringuid, eriti meditsiiniliste ülesvõtete valdkonnas;
13. on arvamusel, et kavandatav struktuur on puudulik, kuna ei sisalda ühtki konkreetset tegevuseesmärki, näiteks meetodit, kuidas ühendada 2013. aastaks kõikide liikmesriikide vähktõvevastased kavad, ning kutsub komisjoni üles kõrvaldama selle puudujäägi;
14. on seisukohal, et vähktõve vastane võitlus nõuab reaalset ja vastutustundlikku tegevuskava, milles seatakse selged ja ambitsioonikad eesmärgid, mis ei piirdu üksnes olemasolevate andmete kogumisega, nagu komisjon praegu välja pakub; on ka seisukohal, et vähktõve vastane võitlus kujutab endast pikaajalist lahingut ning usub seetõttu, et komisjon peaks praegu kavandatava struktuuri kohaselt üksnes aastatel 2009–2013 toimiva partnerluse asemel kavandama pikaajalisi plaane;
15. tuletab komisjonile meelde palvet vaadata läbi direktiiv 2001/20/EÜ kliiniliste uuringute kohta
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34). , et toetada enam vähiga seotud uuringuid, eriti sõeluuringuid;
16. palub komisjonil kaaluda ka selliste haiguste ennetamist (nii esmane kui ka teisene ennetamine) ja kontrolli, mis võivad vähktõveks areneda ning võtta meetmeid kõikidel tasanditel seoses tervislikku seisundit mõjutavate teguritega (keskkond, toitumine jne), et piirata vähktõve esinemise ohtu võimalikult aegsasti;
17. nõuab tungivalt ka ühenduse patendi viivitamatut kasutusele võtmist.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
23.2.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
46
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jean-Pierre Audy, Zigmantas Balčytis, Zoltán Balczó, Ivo Belet, Bendt Bendtsen, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Lena Ek, Ioan Enciu, Norbert Glante, Fiona Hall, Edit Herczog, Romana Jordan Cizelj, Arturs Krišjānis Kariņš, Lena Kolarska-Bobińska, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Marisa Matias, Judith A. Merkies, Jaroslav Paška, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Niki Tzavela, Vladimir Urutchev, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
António Fernando Correia De Campos, Ilda Figueiredo, Françoise Grossetête, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Ivailo Kalfin, Silvana Koch-Mehrin, Bernd Lange, Alajos Mészáros, Tiziano Motti, Vladko Todorov Panayotov, Silvia-Adriana Ţicău, Hermann Winkler
24.2.2010
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonI ARVAMUS
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile
komisjoni teatise „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” kohta
( 2009/2103(INI) )
Arvamuse koostaja:
Britta Thomsen
ETTEPANEKUD
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168, mis käsitleb tervishoiupoliitikat;
– võttes arvesse rahvatervise programmi aastateks 2007–2013, milles keskendutakse terviseprobleemide lahendamise vahenditele ja meetoditele;
– võttes arvesse komisjoni Euroopa kvaliteeditagamise standardite (rinnavähi sõeluuringute ja diagnoosimise alal) 4. väljaannet
Euroopa kvaliteeditagamise standardid rinnavähi sõeluuringute ja diagnoosimise alal ( European guidelines for quality assurance in breast cancer screening and diagnosis ).
4. väljaanne, Euroopa Komisjon, tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat, 2006. ;
– võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vähktõvega võitlemise kohta
P6_TA(2008)0121 ja 25. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni rinnavähi kohta
P6_TA(2006)0449 ;
– võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2003. aasta soovitust vähktõve sõeluuringute kohta ja nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi vähktõve põhjustatud koormuse vähendamise kohta,
A. arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on vähktõbi üks peamisi surma põhjuseid maailmas ja et 2004. aastal moodustas see kõigist surmapõhjustest 13 %;
B. arvestades, et Eurostati 2006.–2007. aasta aastaraamatu andmetel oli vähktõbi ELi 25 liikmesriigis üks peamisi surma põhjustajaid: selle haiguse tagajärjel suri aastas üle miljoni inimese;
C. arvestades, et vähktõve ennetamine ning varase sõeluuringu ja diagnoosimise kättesaadavus on kõige olulisemad eeltingimused vähktõve põhjustatud koormuse tõhusaks vähendamiseks;
D. arvestades, et kõige sagedamini esinevad vähktõve liigid on meestel ja naistel erinevad ning et naised põevad peamiselt rinna-, emakakaela-, emakakeha-, munajuha-, munasarja- ja tupevähki, kuid sageli ka mao- ja pärasoolevähki; arvestades, et paljudes Euroopa riikides esineb rinnavähki naistel, sealhulgas ka noorematel naistel, järjest sagedamini ning et igal aastal haigestub ELis rinnavähki 275 000 naist;
E. arvestades, et umbes 30 protsenti vähktõvejuhtudest on varase diagnoosimise ja ravi korral võimalik ennetada ning selle tagajärgi leevendada, samas kui naistele suunatud sõeluuringuprogrammide tõhusus on liikmesriigiti erinev ja sõltub naissoost elanikkonna hõlmatusest sõeluuringutes, mammograafia kättesaadavusest ja kvaliteedist, ravist ja muudest teguritest;
F. arvestades, et emakakaelavähki (mis on naistel kõige sagedamini esinev vähiliik rinnavähi järel) saab ennetada sobivate ravivõtetega, nagu profülaktilised vaktsiinid kantserogeensete viiruste vastu;
G. arvestades, et vähki haigestumine on korrelatsioonis vananemisega ja otseselt seotud vanema eaga ning elanikkonna vananedes kasvab ka vähktõve esinemissagedus üldiselt; arvestades, et see suundumus avaldub peamiselt vanemate naiste puhul, kuna naiste keskmine oodatav eluiga on endiselt kõrgem kui meestel, ning seetõttu on vaja tagada vähktõve ennetamise ja varase avastamise programmide kättesaadavus mitte ainult keskealistele, vaid ka vanematele ja kõrges eas naistele;
H. arvestades, et kuigi keskmiselt on ELi kodanike tervis viimase kümne aastaga pidevalt paranenud, võib liikmesriikides inimeste tervisliku seisundi puhul ikka veel täheldada suuri erinevusi, seda eeskätt eri elanikerühmade sees ning meeste ja naiste vahel;
I. arvestades, et Euroopa Liidus on ikka veel laialt levinud tervisealane ebavõrdsus, ning arvestades, et ebasoodsas olukorras olevates kogukondades, kelle juurdepääs vahenditele, teabele ja teenustele on piiratud, on negatiivsete tervisemõjude ilmnemise oht suurem kui sotsiaalselt ja majanduslikult paremal järjel olevates rühmades;
J. arvestades, et kuna teatavaid vähivorme, näiteks emakakaelavähki, esineb teatavates naissoost migrantide rühmades keskmisest tunduvalt sagedamini, siis tuleb tagada, et ennetus ja varane avastamine keskenduks nendele riskirühmadele ning oleks nendele kättesaadav;
K. arvestades, et teadusuuringud on näidanud, et mõnest ELi liikmesriigist pärit naised ja teatavatesse migrantide rühmadesse kuuluvad naised ei saa oma rühmas valitsevate kultuuriliste ja/või usuliste veendumuste ja eelarvamuste survel vähi ennetamise ja varase avastamise programmides osaleda ning selle tõttu on vaja töötada välja tõhusad programmid, millega saaks hõlmata ka neid naisi;
L. arvestades, et kuigi uue põlvkonna vähiravimid ning mõnel juhul koguni korrapärast ravil käimist nõudvad üldlevinud teraapiad on äärmiselt kallid, peaks vaesuseriskiga elanikerühmadele (eriti naistele ja ebaseaduslikele sisserändajatele) võimaldama nende täielikku kättesaadavust vastuvõetava hinnaga;
M. arvestades, et spetsiifilised naistehaigused avaldavad mõju ka abikaasadele, isadele ja lastele;
N. arvestades, et ka mehed haigestuvad vähktõppe ning ka meeste puhul on vaja vähi ennetamist ja ravimist jätkata,
1. on seisukohal, et on vaja rohkem teadusuuringuid vähktõve ja sugupoole vaheliste seoste kohta ning samuti spetsiaalseid koordineeritud teadusuuringuid töökeskkonna mõju kohta naiste vähki haigestumisele, sealhulgas kahjulike kemikaalide ja keskkonnasaaste, toitumise, elustiili, geneetiliste tegurite mõju ja kõigi nimetatud tegurite vastastikuse mõju kohta;
2. on seisukohal, et vaja on korraldada teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ja ennetuskampaaniaid, milles käsitletaks kõige sagedasemaid naisi ohustavaid vähivorme, et julgustada naisi kasutama sõeluuringute ja varase diagnoosimise võimalusi ning hõlbustada juurdepääsu nendele võimalustele;
3. on seisukohal, et komisjoni Euroopa kvaliteeditagamise standardite täielik rakendamine rinnavähi sõeluuringute ja diagnoosimise alal liikmesriikides, koostöös teiste liikmesriikide ning erialaste institutsioonide ja asjatundjatega, on suremuse vähendamise eeltingimus ELis, ning rõhutab, et vähktõve esinemise, sellesse suremuse ja sellest tervenemise suhtarvud on liikmesriigiti ikka veel erinevad; peab seetõttu vajalikuks parimate tavade vahetamist ja koostöö tugevdamist nimetatud erinevuste vähendamise riiklike strateegiate osas;
4. on seisukohal, et EL ja selle liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama soolist võrdõiguslikkust, et tagada võrdset juurdepääsu vähiravile, ning rõhutab, et vähiennetustegevuses tuleks võtta arvesse vähi leviku suundumusi, milles on märkimisväärseid soolisi, riskirühmade vahelisi ja ajalisi erinevusi, kui võrrelda Ida- ja Lääne-Euroopat;
5. on seisukohal, et tuleb edendada teadusuuringuid, mis aitaksid mõista, kuidas madalamal sotsiaalsel ja majanduslikul positsioonil olevate elanikerühmade ebaõiglaselt piiratud juurdepääs tervishoiuteenustele mõjutab vähi esinemist ja tagajärgi;
6. peab oluliseks, et vaadataks läbi nõukogu soovitus 2003/878/EÜ (vähi sõeluuringute kohta), et sellesse võtta uued vähivormi ning uued varase diagnoosimise moodused;
7. tervitab komisjoni ettepanekut käivitada Euroopa partnerlusalgatus vähivastaste meetmete võtmiseks ajavahemikuks 2009–2013 ning ettepanekut vähendada vähktõve põhjustatud haiguskoormust, hõlmates 2013. aastaks rinna-, emakakaela- ja pärasoolevähi sõeluuringutega 100 % elanikkonnast, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid standardeid täies mahus;
8. nõuab, et eraldataks rohkem rahalisi vahendeid regionaalpoliitika programmide ja Euroopa Sotsiaalfondi programmide tarbeks, et harida ja teavitada naisi rinnavähi tõrjumise ja ennetamise küsimustes;
9. on seisukohal, et vähi varase avastamise menetlusi ja mooduseid tuleks põhjalikumalt uurida, enne kui neid hakatakse laialdaselt rakendama, et tagada nende turvaline ja tõenduspõhine kasutamine ja rakendamine, ning seetõttu on vaja, et teadusuuringute tulemusena avaldataks ühemõtteliselt selged ja tõenduspõhised soovitused ja suunised;
10. kutsub liikmesriike üles tagama, et meestel ja naistel vaatamata päritolule, sotsiaalsele seisundile ja haridustasemele oleks piiranguteta juurdepääs vähktõve kõrgetasemelisele varasele diagnoosimisele ja ravile;
11. väljendab rahulolu vähktõve teema arutamise üle riikide parlamentides ja Euroopa Parlamendis; julgustab oma pädevaid parlamendikomisjone ja asjaomaseid laiendatud töörühmi jätkama tihedat koostööd nende esindusühenduste esindajatega, kes osalevad nii meeste kui ka naiste vähktõve vastases võitluses.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
23.2.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
31
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Regina Bastos, Edit Bauer, Emine Bozkurt, Andrea Češková, Marije Cornelissen, Silvia Costa, Tadeusz Cymański, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Iratxe García Pérez, Zita Gurmai, Jolanta Emilia Hibner, Lívia Járóka, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Barbara Matera, Angelika Niebler, Siiri Oviir, Raül Romeva i Rueda, Nicole Sinclaire, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Eva-Britt Svensson, Marc Tarabella, Britta Thomsen, Marina Yannakoudakis
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Sylvie Guillaume, Christa Klaß, Elisabeth Morin-Chartier, Norica Nicolai
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Marian Harkin, Ria Oomen-Ruijten
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
7.4.2010
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
56
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
János Áder, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Elisabetta Gardini, Julie Girling, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Jo Leinen, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Mario Pirillo, Pavel Poc, Frédérique Ries, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Catherine Soullie, Salvatore Tatarella, Anja Weisgerber, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Judith A. Merkies, Bill Newton Dunn, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Bart Staes, Michail Tremopoulos, Thomas Ulmer, Marita Ulvskog
