Naised otsustavad
Naiste õigused / Võrdsed võimalused
Eesti
2011-03-21 - 10:25
Naised poliitikas 8. märtsil kogunes Euroopa Liidu Maja Infokeskuses Eesti Naisteühenduste Ümarlaua (ENÜ) ja Euroopa Parlamendi Infobüroo ühisüritusele - "Naised otsustavad: kas muuta reaalsust või kohaneda sellega?" - mitukümmend ärksat naist.
Otsiti vastuseid küsimustele: kas naisi ja mehi mõõdetakse poliitikas eri mõõdupuuga, kuivõrd mõjutab valijaid harjumus ja senine kogemus näha peamiselt mehi otsustajate tasandil ning millised on lahendused võrdsete võimalustega tasakaaluni jõudmiseks.
Seminarist võtsid osa erakondade naisesindajad ja erinevate naisorganisatsioonide liikmed, Riigikogu endised ja vastvalitud uued liikmed, samuti endine Euroopa Parlamendi liige Marianne Mikko (2004-2009, PSE).
Kokku vahetas arvamusi ning otsis lahendusi naiste parima esindatuse saavutamise teemadel ligi 50 aktiivset naist.
Arutati naiste poliitikas osalemisega seonduvaid küsimusi ning naisorganisatsioonide ja vastvalitud Riigikogu liikmete vahelise koostöö parimaid võimalusi.
Valimised toimusid 6. märtsil 2011 ning XII Riigikogu valimistulemused olid naistepäevaks selged.
Tõdeti, et ka seekord pääses Riigikokku liiga vähe naisi.
Kui eelmises kooseisus oli naisi 24 ja siiani oli naiste osakaal tasapisi suurenenud, siis vastvalitud Riigikokku sai seekord mandaadi vaid 20 naispoliitikut.
Seminarist osavõtjad avaldasid lootust, et uude valitsusse hakkab kuuluma vähemalt kolmandik naisi.
Ka viimane Sotsiaalministeeriumi seire näitas , et suurem osa Eesti inimesi sooviks näha naiste suuremat esindatust riigi valitsemises.
Selle üleskutsega pöördus ENÜ ka Riigikogu XII koosseisu poole.
Soolise võrdõiguslikkuse komisjon
"Kuue suurema erakonna valimisprogrammide analüüsi tulemusena on ENÜ-l heameel tõdeda, et kõigi erakondade valimisplatvormides käsitleti ühel või teisel kujul soolise võrdõiguslikke saavutamise meetmeid.
Nüüd tuleb valimistel rahva mandaadi saanud erakondadel valimislubadused ellu rakendada," ütles ENÜ eesistuja Laine Tarvis.
Ta väljendas rahulolu ka selle üle, et soolise võrdõiguslikkuse teema on jõudnud nii valimisplatvormidesse kui ka debatti.
ENÜ esitas oma kokkuvõtte ka erakondadele, et need tulevase valitsuse koalitsioonilepingusse siduda.
"Erakondade valimisprogrammides välja pakutud meetmed võimaldaks ühtseks tegevuskavaks koondatuna järgmise nelja aastaga saavutada märkimisväärse edasimineku soolise ebavõrdsuse vähendamisel Eestis", ütles ENÜ eestseisus kokkuvõtet üleandes.
Lisaks soovib ENÜ, et Euroopa Parlamendi ja paljude rahvusparlamentide eeskujul moodustataks Riigikogus soolise võrdõiguslikkuse komisjon.
Komisjoni roll oleks toetada ühiskonna arengut ja vähendada naiste ja meeste ebavõrdsust.
Endine EP liige ja nüüd Riigikokku valitud Marianne Mikko toetas omakorda ideed taastada Riigikogu Naiste Ühendus (ühendus tegutses Riigikogus 1990-ndatel aastatel).
Samas tõstatati ka küsimus, kas olukorras, kus naised moodustavad vaid viiendiku parlamendist, saab üldse tegeleda praeguste naisi puudutavate probleemidega, näiteks palgelõhega.
Riigikogu VII, VIII ja IX koosseisu liige aastatel 1995-2003 Liia Hänni tõdes valimistulemusi analüüsides, et "naiste vähese esindatuse üheks põhjuseks Riigikogus on kindlasti ka see, et naiste kandideerimise aktiivsus oli seekord märgatavalt väiksem."
Oma ettekandes tõi ta välja ka naiste osakaalu võrdluse teiste riikidega:
Naiste esindatus parlamendis: Rootsi 45% Soome 40% Norra 40% Taani 38% Saksamaa 33% Läti 20% Eesti 20% Leedu 19%
Raha ja rollimudelid
Staažikas Riigikogu liige Evelyn Sepp , kes ei osutunud uude koosseisu valituks, lisas, et naispoliitikute tänavune vähene kandideerimisaktiivsus on kindlasti seotud rahaliste ressurssidega.
«Tõenäoliselt on selle põhjuseks majanduslikud olud - töökoormus ja vähene ressurss,» ütles ta.
Ka soolise võrdõiguslikkuse ekspert Ülle-Marike Papp märkis, et üheks barjääriks naiste teel tipp-poliitikasse on naiste väiksemad sissetulekud: "Eesti naiskandidaadil on nimelt keskmiselt kolmandiku võrra vähem raha kui meeskonkurendil, mis tähendab, et kulutused valimiskampaaniale saavad olla keskmiselt kolmandiku võrra väiksemad.
Lisaks on oma osa naiste topeltkoormusel töö- ja pereelu eduka ühitamise võimaluste puudumisel."
Ta esitas peamised barjäärid naiste teel tipp-poliitikasse.
Need on:
Poliitilised:
Poliitika senine maskuliinne mudel
Erakonna toetuse puudumine
Koostöö puudumine naisorganisatsioonidega
Koolituste ja vajalike oskuste puudumine
Valimissüsteemist tulenevad piirangud
Sotsiaal-majanduslikud:
Naiste väiksemad sissetulekud ja vaesumine
Topeltkoormus (töö- ja pereelu ühitamise võimaluste puudumine)
Liia Hänni pidas oluliseks barjääriks ka tõsiasja, et "puuduvad rollimudelid ehk Riigikogus juba olevad inimesed, kes räägiksid julgelt oma teekonnast sinna ja võrdõiguslikkusest üldisemalt." „Paljud lihtsalt väidavad, et peaasi on, et inimene on ise tubli.
See ei ole aga asja tuuma nägemine, see näitab, et ei nähta ühiskondlikke protsesse, vaid nähakse seda isikliku probleemina,” kahetses Hänni.
Soorollide muutmine
Kõneldes soorollide muutmisest tuleks Marianne Mikko arvates lõpetada õpikutes meeste ja naiste eksponeerimine traditsioonilistes rollides, "kus ema on köögis, põll ees ja «selline naeratava näoga perekonna teener» ja isa prillid ees telekat vaatamas või raamatut lugemas ehk et nagu tark, keda ei tohi segada, sest ta teeb tähtsat tööd."
«Kui sellised pildid muutuvad avatumaks - st ei ole väga selge, et naise koht on ja jääb pliidi juurde -, siis on juba seegi suur edasiminek,» märkis Mikko.
Tema arvates "mõjutab õpikutes nähtu paratamatult juba läbi alateadvuse arusaama sellest, kuidas asjad peaks olema."
Lõppkokkuvõttes tõdeti, et selleks, et ühiskonnas midagi muutuks, on vaja, et poliitikud seaksid endale selge eesmärgi.
Erakondade naisesindajad seadsid endale konkreetseks eesmärgiks kahandada nelja riigikogu tööaastaga Eesti meeste ja naiste 30-protsendine palgalõhe 20 protsendile.
Vaid süsteemne töö tagab naiste parema esindatuse.
20110316IPR15684
ET
1
PHOTO
20110321PHT15944.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
