P6_TA(2006)0184
Mitmekeelsuse ja keeleõppe edendamine Euroopa Liidus
A6-0074/2006
Euroopa Parlamendi resolutsioon meetmete kohta mitmekeelsuse ja keeleõppe edendamiseks Euroopa Liidus: Euroopa keeleoskuse näitaja ( 2005/2213(INI) )
Euroopa Parlament,
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Euroopa keeleoskuse näitaja" ( KOM(2005)0356 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Uus mitmekeelsuse raamstrateegia" ( KOM(2005)0596 );
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine: tegevuskava aastateks 2004–2006" ( KOM(2003)0449 );
–
võttes arvesse programmi "Haridus ja koolitus 2010: Lissaboni strateegia edu sõltub kiiretest reformidest" (nõukogu dokument 6905/04 EDUC 43);
–
võttes arvesse komisjoni teatist "Nõukogu ja komisjoni ühise arenguaruande kavand töökava "Haridus ja koolitus 2010" rakendamise kohta" ( KOM(2005)0549 ),
–
võttes arvesse 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu tippkohtumise eesistujariigi järeldusi;
–
võttes arvesse nõukogu kultuuri-, noorsoo- ja haridusministrite 24. mai 2005. aasta järeldusi uute haridus- ja koolitusnäitajate kohta;
–
võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
–
võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ( A6-0074/2006 ),
A.
arvestades, et Euroopa Liidu kultuuriline ja keeleline mitmekesisus on Euroopa identiteedi lahutamatu osa;
B.
arvestades, et mitmekeelsus võimaldab tõhusamat teabevahetust ja paremat vastastikust mõistmist;
C.
arvestades, et kodanike Euroopa ja teadmistepõhise ühiskonna saavutamiseks, mis on mõlemad Lissaboni strateegia eesmärgid, on hädavajalik, et igal kodanikul oleksid praktilised oskused vähemalt kahes keeles lisaks oma emakeelele – üksnes ühe ühise suhtluskeele (lingua franca) õppimisest ei piisa;
D.
arvestades, et oskus mõista võõrkeeli ja võõrkeeles suhelda ning keeleoskuse parandamine on olulised inimressursside tõhusamaks rakendamiseks Euroopas ning et keeleoskus on peamine nõue kõigi Euroopa Liidu kodanike jaoks, pidades silmas liikuvusest tulenevate õiguste ja vabaduste täieliku kasutamise edendamist Euroopa Liidus ning tõelise Euroopa tööturu loomist;
E.
arvestades, et parem ja ulatuslikum keeleoskus on eesmärgid, mille kaudu mõõta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti ning kriteeriumid, mille abil saab hinnata edusamme eesmärgi suunal muuta Euroopa Liit maailma kõige dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks, osana tugevamast poliitilisest liidust, ühendatud mitmekesisuses;
F.
arvestades, et 2002. aasta märtsis Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu tippkohtumisel nõuti, et võetaks kasutusele keeleoskuse näitaja, mis aitaks täita praegust teabelünka Euroopa Liidu kodanike tegelike keele- ja suhtlemisoskuste kohta;
G.
arvestades, et ehkki tegevuskava "Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine" on positiivne samm Barcelona eesmärgi saavutamisel (emakeel + kaks võõrkeelt), peab EL suurendama jõupingutusi antud valdkonnas;
H.
arvestades, et Euroopa Liidus on kasutusel mitmeid ning erinevaid keeleoskuse tunnistusi, mis muudab vastavate tunnistuste omanike saavutatud tasemete võrdlemise keeruliseks, ning ei soodusta heade tavade vahetamist, takistades seeläbi ka töötajate ja üliõpilaste vaba liikumist Euroopa Liidus;
I.
arvestades vajadust koguda usaldusväärseid andmeid kodanike, eriti noorte keeleoskuse taseme kohta, et töötada välja kvaliteetset keeleõpet võimaldavad poliitikad ;
J.
arvestades, et 2005. aasta septembris läbi viidud Eurobaromeetri uuringust ilmnes, et keskmiselt ainult ligi 50% Euroopa Liidu kodanikest peab end võimeliseks vestlema peale oma emakeele veel mõnes muus keeles, kuid eri liikmesriikide vahel esineb siiski väga suuri erinevusi;
K.
arvestades, et komisjoni teabe kohaselt jääb keskkoolis õpetatavate võõrkeelte keskmine arv kaugelt maha Barcelona Euroopa Ülemkogul seatud eesmärgist, milleks oli põhioskuste parandamine, eelkõige kahe keele õpetamise kaudu alates väga varasest east;
1.
tervitab komisjoni ettepanekut Euroopa keeleoskuse näitaja loomise kohta, mille liikmesriigid otsustasid lisada programmi "Haridus ja koolitus 2010" raames kasutatavate kriteeriumide hulka;
2.
rõhutab Euroopa näitajate olulisust hariduse ja koolituse valdkonnas Lissaboni strateegia raames seatud ühiste eesmärkide saavutamise hindamisel, programmi "Haridus ja koolitus 2010" tähtsust riikliku poliitika võrdlemisel ja sõnastamisel ning Euroopa strateegilise raamistiku kasutuselevõtmist üleminekuks teadmistepõhisele majandusele, edendades ja vahetades häid tavasid;
3.
märgib, et kõnealune näitaja on mõeldud selleks, et objektiivsete testide põhjal kehtestada täpselt, usaldusväärselt ja regulaarselt üldised võõrkeeleoskuse standardid kõigis liikmesriikides;
4.
on seisukohal, et keeletestides peaks arvestama ka kahe- ja mitmekeelsete lastega;
5.
jagab komisjoni seisukohta, et esimese sammuna tuleks antud näitajat kasutada viie Euroopa Liidu haridus- ja koolitussüsteemides kõige ulatuslikumalt õpetatava võõrkeele (inglise, prantsuse, saksa, hispaania ja itaalia keel) oskuse hindamiseks; kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma tarvitusele vajalikud meetmed testimise laiendamiseks suuremale hulgale Euroopa Liidu ametlikele keeltele, ilma et see kahjustaks muude keelte (mida näitajaga ei hinnata) õpetamist ja arendamist;
6.
usub, et objektiivsete kriteeriumide olemasolu keeleoskuse taseme kindlakstegemisel ja ühtse kontrollraamistiku kasutuselevõtt ei piira valikuvabadust ega erinevate riiklike haridussüsteemide korralduslikke meetodeid, ning kiidab seega heaks komisjoni soovituse, mis puudutab Euroopa Nõukogu loodud Euroopa ühise keeleõppe raamdokumendi kasutamist Euroopa keeleoskuse näitaja eesmärgil;
7.
kutsub liikmesriike üles aktiivselt osalema näitaja rakendamises ja arendamises ning andma keeleõpetamisele uut hoogu, sealhulgas edukate keelekümblusprogrammide abil;
8.
nõuab, et liikmesriigid edendaksid mitmekeelsust, tõhustamaks praegusest enamate keelte õpetamise poliitikat, eelistades Lissaboni strateegiaga sätestatud ühiseid eesmärke;
9.
kutsub komisjoni üles aktiivselt teavitama keeleõppe eelistest varases eas, ning on seisukohal, et üldsuse võõrkeeleoskuse eelistest teavitamise algatused, nagu näiteks Euroopa Nõukogu algatus "Euroopa keelte päev" (26. septembril igal aastal) ja ELi algatus "Keeleõppeprojekti Euroopa tunnuskiri", peaksid põhjalikumalt kaasa aitama mitmekeelsuse edendamisele;
10.
kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mis puudutab liikmesriikide ja keelepoliitikas pädevate piirkondlike asutuste osalemist näitaja arendamisel ning liikmesriikide esindajatest koosneva organi loomist, mis annaks komisjonile nõu poliitilistes ja tehnilistes küsimustes ja kõigis tehnilise toe vormides ning jälgiks edusamme näitaja praktilisel kasutamisel liikmesriikides ja piirkondades, mis on keelepoliitikas pädevad;
11.
nendib, et komisjoni poolt välja pakutud näitaja ei too kaasa täiendavaid tegevuskulusid ELi eelarves ning et prognoositud tegevuskulud kaetakse olemasolevatest Socratese ja Leonardo da Vinci programmidest ja uue integreeritud elukestva õppe programmist;
12.
kutsub komisjoni ja nõukogu vastavalt sellele üles eraldama uuele integreeritud elukestva õppe programmile vajalikud vahendid keeleõppe edendamiseks;
13.
kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et järgmised finantsperspektiivid hõlmaksid näitaja üldiseks kasutamiseks vajalike meetmete piisavat rahastamist;
14.
kutsub nõukogu üles nõustuma komisjoni poolt vastu võetud meetodite, parameetrite ja ajakavaga Euroopa keeleoskuse näitaja kehtestamiseks ja rakendamiseks, eesmärgiga viia ettevalmistav faas võimalikult kiiresti lõpule ning kiirendada näitaja ellurakendamist, pidades silmas selle tähtsust poliitikat kujundava vahendina;
15.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.
