LÕPLIK
A6-0070/2007
20.3.2007
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta
(KOM(2005)0587 – C6‑0038/2006 – 2005/0237(COD))
Transpordi- ja turismikomisjon
Raportöör:
Luis de Grandes Pascual
PE 378.538v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................33
MENETLUS..............................................................................................................................37
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta
( KOM(2005)0587 – C6‑0038/2006 – 2005/0237(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2005)0587 )
ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0038/2006 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A6‑0070/2006 ),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 2
(2) Oma 8. juuni 1993. aasta resolutsioonis ühise mereohutuspoliitika kohta seadis nõukogu eesmärgiks kõikide nõuetele mittevastavate laevade kõrvaldamise ühenduse vetest ja tõstis esikohale ühenduse meetmed, millega tagatakse rahvusvaheliste eeskirjade tõhus ja ühtne rakendamine klassifikatsiooniühinguid käsitlevate ühiste standardite koostamise kaudu.
(2) Oma 8. juuni 1993. aasta resolutsioonis ühise mereohutuspoliitika kohta seadis nõukogu eesmärgiks kõikide nõuetele mittevastavate laevade kõrvaldamise ühenduse vetest ja tõstis esikohale ühenduse meetmed, millega tagatakse rahvusvaheliste eeskirjade tõhus ja ühtne rakendamine ühiste standardite koostamise kaudu laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonidena määratletud klassifikatsiooniühingute kohta (edaspidi „tunnustatud organisatsioonid”) .
Selgitus
Ehkki see on tsitaat ja kasutati mõistet klassifikatsiooniühingud, näib ühe ja sama mõiste kasutamine direktiivi tekstis läbivalt eelistatav.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 5
Liikmesriikide ülesanne on väljastada meresõiduohutust ja reostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi tunnistusi, mis on ette nähtud selliste konventsioonidega nagu SOLAS 1974, vabapardamärk 1966 ja MARPOL 1973/1978, ning rakendada nende konventsioonide sätteid.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Selgitus
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 6
(6) Selliste konventsioonide kohaselt võivad kõik liikmesriigid erinevas ulatuses volitada laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevaid organisatsioone, mida tuntakse klassifikatsiooniühingutena, tõendama sellist vastavust ja anda neile üle asjakohaste ohutustunnistuste väljastamise.
(6) Selliste konventsioonide kohaselt võivad kõik liikmesriigid erinevas ulatuses volitada laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevaid organisatsioone, mida tuntakse klassifikatsiooniühingutena, tõendama sellist vastavust ja anda neile üle asjakohaste reostuse vältimise ja ohutustunnistuste väljastamise.
Selgitus
Komisjoni teksti tehniline parandus.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 7
(7) Suur hulk maailma klassifikatsiooniühingutest ei taga siseriiklike asutuste nimel tegutsedes eeskirjade piisavat rakendamist ega usaldusväärsust, sest neil puuduvad vajalikud vahendid ja kogemused, mis võimaldaksid neil oma ülesandeid täita suure asjatundlikkusega.
(7) Suur hulk maailma tunnustatud organisatsioonidest ei taga siseriiklike asutuste nimel tegutsedes eeskirjade piisavat rakendamist ega usaldusväärsust, sest neil puuduvad vajalikud vahendid ja kogemused, mis võimaldaksid neil oma ülesandeid täita suure asjatundlikkusega.
Muudatusettepanek kehtib kogu teksti ulatuses.
Selle vastuvõtmise korral on muudatused vajalikud kogu tekstis.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 8
(8) Lisaks tehakse kõnealustele organisatsioonidele ülesandeks välja töötada laevade projekteerimise, ehitamise, hooldamise ja kontrollimise eeskirjad ning rakendada neid , samuti järgida asjakohaste tunnistuste väljaandmist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide nõudeid.
Et nad oleksid võimelised kõnealust ülesannet rahuldavalt täitma, peavad nad olema täiesti sõltumatud, omama hästi spetsialiseerunud tehnilist pädevust ja ranget kvaliteedijuhtimist.
(8) Lisaks töötavad kõnealused organisatsioonid välja laevade projekteerimise, ehitamise, hooldamise ja kontrollimise eeskirjad ning rakendavad neid ning nende kohustus on laevu lipuriikide nimel kontrollida ja tõendada, et need järgivad asjakohaste tunnistuste väljaandmist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide nõudeid.
Et nad oleksid võimelised kõnealust ülesannet rahuldavalt täitma, peavad nad olema täiesti sõltumatud, omama hästi spetsialiseerunud tehnilist pädevust ja ranget kvaliteedijuhtimist.
Selgitus
Tundub vajalik ära märkida oluline ülesanne, mida täidetakse liikmesriikide nimel.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 9 a (uus)
(9 a) Selle eesmärgi poole tuleks püüelda meetmete abil, mis sobivad nõuetekohaselt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni tegevusega ning vajadusel rajanevad sellel ja täiendavad seda.
Selgitus
Hoolimata vajadusest piirata ettepanekuid vaid ühenduse territooriumiga, kus kehtivad ELi volitused, oleks vastavalt merenduse ülemaailmsele olemusele soovitav Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raamistikus rahvusvaheliste eeskirjade väljatöötamise suunas tegutseda.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 14
(14) Liikmesriik võib erapooletutel ja läbipaistvatel alustel piirata volitatavate organisatsioonide arvu kooskõlas oma vajadustega, tingimusel et komisjon valvab sellise tegevuse järele vastavalt komiteemenetlusele.
(14) Liikmesriik võib erapooletutel ja läbipaistvatel alustel piirata volitatavate tunnustatud organisatsioonide arvu kooskõlas oma vajadustega, tingimusel et komisjon valvab sellise tegevuse järele vastavalt komiteemenetlusele.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 15
(15) Kuna käesoleva direktiiviga tagatakse ühenduses teenuste osutamise vabadus, peaks ühendusel olema õigus nende kolmandate riikidega, kus asuvad mõningad tunnustatud organisatsioonid, kokku leppida ühenduses asuvate tunnustatud organisatsioonide võrdse kohtlemise osas.
(15) Kuna käesoleva direktiiviga tagatakse ühenduses teenuste osutamise vabadus, peaks komisjonil olema õigus nende kolmandate riikidega, kus asuvad mõningad tunnustatud organisatsioonid, kokku leppida ühenduses alaliselt asuvate tunnustatud organisatsioonide võrdse kohtlemise osas.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 16
(16) Siseriiklikud ametid peavad laevade ülevaatusel ja asjakohaste tunnistuste väljastamisel aktiivselt osalema, et tagada täielik vastavus rahvusvahelistele ohutuseeskirjadele, isegi kui liikmesriigid on seadusjärgsete ülesannete täitmise usaldanud valitsusvälistele organisatsioonidele.
Seetõttu on asjakohane seada siseriiklike asutuste ja organisatsioonide vahel sisse tihe koostöö, mis võib eeldada, et organisatsioonil on kohalik esindus selle liikmesriigi territooriumil, kelle nimel ta ülesandeid täidab.
(16) Siseriiklikud ametid peavad laevade ülevaatusel ja asjakohaste tunnistuste väljastamisel aktiivselt osalema, et tagada täielik vastavus rahvusvahelistele ohutuseeskirjadele, isegi kui liikmesriigid on seadusjärgsete ülesannete täitmise usaldanud valitsusvälistele tunnustatud organisatsioonidele.
Seetõttu on asjakohane seada siseriiklike asutuste ja nende poolt volitatud organisatsioonide vahel sisse tihe koostöö, mis võib eeldada, et viimasel on kohalik esindus selle liikmesriigi territooriumil, kelle nimel ta ülesandeid täidab.
Muudatusettepanek
10
Põhjendus 17
(17) Käesoleva direktiivi nõuetekohast rakendamist takistavad liikmesriikide nimel tegutsevate organisatsioonide rahalise vastutuse korra erinevused.
Selle probleemi lahendamiseks on sobilik ühenduse tasandil teataval määral ühtlustada tunnustatud organisatsiooni põhjustatud intsidentidest tulenev rahaline vastutus, kui kohus teeb vastava otsuse, sealhulgas vaidluse lahendamisel arbitraaži korras.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
11
Põhjendus 18
(18) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
(18) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.
Eelkõige tuleks anda komisjonile volitused muuta käesolevat direktiivi, et kohaldada järgmisi muudatusettepanekuid nendega seotud rahvusvaheliste konventsioonide, protokollide, koodeksite ja resolutsioonidega, ajakohastamaks I lisa kriteeriume ja kiitmaks heaks kriteeriumid, mille alusel hinnatakse tunnustatud organisatsioonide tegevust seoses ohutusega ja reostuse vältimisega.
Kuna neil meetmetel on üldine kehtivus ning need on mõeldud käesoleva direktiivi vähemoluliste elementide muutmiseks ja täiendamiseks uute vähemoluliste elementide lisamise abil, tuleks need vastu võtta kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusega.
Muudatusettepanek
12
Põhjendus 20
(20) On äärmiselt oluline, et tunnustatud organisatsiooni suutmatust täita oma kohustusi on võimalik käsitleda viivitamata, tõhusalt ja proportsionaalselt.
Esmane eesmärk peaks olema saada jagu puudustest, et kõrvaldada võimalikud meresõiduohutust ja keskkonda ohustavad tegurid varajases järgus.
Seepärast tuleks komisjonile anda vajalikud volitused nõuda, et organisatsioon kohustub võtma vajalikud ennetus- ja heastusmeetmed, ja kehtestada sunnimeetmetena trahvid ja karistusmaksed.
(20) On äärmiselt oluline, et tunnustatud organisatsiooni suutmatust täita oma kohustusi on võimalik käsitleda viivitamata, tõhusalt ja proportsionaalselt.
Esmane eesmärk peaks olema saada jagu puudustest, et kõrvaldada võimalikud meresõiduohutust ja keskkonda ohustavad tegurid varajases järgus.
Seepärast tuleks komisjonile anda vajalikud volitused nõuda, et tunnustatud organisatsioon kohustub võtma vajalikud ennetus- ja heastusmeetmed, ja kehtestada sunnimeetmetena trahvid ja karistusmaksed.
Muudatusettepanek
13
Põhjendus 23
(23) Iga liikmesriik peaks korrapäraselt hindama tema nimel tegutsevate organisatsioonide tegevust ja esitama komisjonile ja kõikidele teistele liikmesriikidele täpsed andmed sellise tegevuse kohta.
(23) Iga liikmesriik peaks korrapäraselt hindama tema nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide tegevust ja esitama komisjonile ja kõikidele teistele liikmesriikidele täpsed andmed sellise tegevuse kohta.
Muudatusettepanek
14
Põhjendus 24
(24) Ka on ühtlustatult ja tsentraliseeritult võimalik tõhusamalt läbi viia tunnustatud organisatsioonide järjepidevat järelkontrolli, hindamaks nende vastavust käesoleva direktiivi sätetele.
Seepärast on kohane nimetatud ülesanne ühenduse nimel usaldada komisjonile, kes tegutseb koos tunnustamist taotleva liikmesriigiga .
(24) Ka on ühtlustatult ja tsentraliseeritult võimalik tõhusamalt läbi viia tunnustatud organisatsioonide järjepidevat järelkontrolli, hindamaks nende vastavust käesoleva direktiivi sätetele.
Seepärast on kohane nimetatud ülesanne ühenduse nimel usaldada komisjonile, kes tegutseb koos organisatsioone vastavalt enda nimel tegutsema volitavate liikmesriikidega .
Muudatusettepanek
15
Põhjendus 25
(25) On oluline, et ühenduse inspektoritel on juurdepääs laevadele ja laevadokumentidele, olenemata sellest, millise riigi lipu all laev sõidab, et teha kindlaks tunnustatud organisatsioonide vastavus miinimumnõuetele kõikide asjakohasesse klassi kuuluvate laevade puhul.
(25) Osana tunnustatud organisatsioonide tegevuse kontrollimisest peab ühenduse inspektoritel olema juurdepääs laevadele ja laevadokumentidele, olenemata sellest, millise riigi lipu all laev sõidab, et teha kindlaks tunnustatud organisatsioonide vastavus käesoleva direktiiviga sätestatud miinimumnõuetele kõikide asjakohasesse klassi kuuluvate laevade puhul.
Selgitus
Teksti tehtud tehnilised parandused.
Muudatusettepanek
16
Põhjendus 28
(28) Tunnustatud organisatsioonide suutlikkus kiiresti välja selgitada eeskirjade, menetluste ja sisekontrollide nõrgad kohad ning neid parandada on äärmiselt oluline nende kontrollitavate ja sertifitseeritavate laevade ohutuse seisukohalt.
Kõnealust suutlikkust tuleks parandada ühise sõltumatu hindamisasutuse kaudu, mis võib teha ettepaneku kõigi tunnustatud organisatsioonide jätkuvat parandamist käsitlevate ühismeetmete kohta ja tagada tulemusliku koostöö komisjoniga.
(28) Tunnustatud organisatsioonide suutlikkus kiiresti välja selgitada eeskirjade, menetluste ja sisekontrollide nõrgad kohad ning neid parandada on äärmiselt oluline nende kontrollitavate ja sertifitseeritavate laevade ohutuse seisukohalt.
Kõnealust suutlikkust tuleks parandada sõltumatu hindamiskomisjoni kaudu, mis tegutseb sõltumatult, et teha ettepanek kõigi tunnustatud organisatsioonide jätkuvat parandamist käsitlevate ühismeetmete kohta ja tagada tulemusliku koostöö komisjoniga.
Selgitus
Tekstist võib välja jätta sõna „ühine”, kuna see viitab ainult tunnustatud organisatsioonidele, samas kui tegelikkus on keerukam.
Sõna „sõltumatu” on asendatud väljendiga „tegutseb sõltumatult”, kuna ei tule teha mitte tühiseid avaldusi sõltumatuse kohta, vaid tuleb tagada, et asjaomasel organisatsioonil oleks pädevus ja reaalne tegevuspiirkond.
Muudatusettepanek
17
Põhjendus 28 b (uus)
(28 b) Tunnustatud organisatsioonide nõuded ja eeskirjad on õnnetuste ja reostuse ennetamise ning julgeoleku üks võtmetegureid.
Tunnustatud organisatsioonid on algatanud protsessi, mis peaks viima nende eeskirjade ja nõuete ühtlustamiseni.
Ühenduse õigusaktid peavad seda protsessi julgustama ja toetama, sest sellel peaks olema meresõiduohutusele ja Euroopa laevaehitustööstuse konkurentsivõimele positiivne mõju.
Selgitus
On ilmselge, et eeskirjade ühtlustamine on protsess, mis on juba alanud ning mida Euroopa Liit peab julgustama, soodustamaks mitte ainult meresõiduohutust, vaid ka Euroopa laevaehitustööstuse konkurentsivõimet.
Muudatusettepanek
18
Põhjendus 29
(29) Tunnustatud organisatsioonid peaksid olema kohustatud ajakohastama oma tehnilisi standardeid ja neid järjepidevalt jõustama, et ühtlustada ohutuseeskirju ja tagada rahvusvaheliste eeskirjade ühtne rakendamine ühenduses.
Kui tunnustatud organisatsioonide tehnilised standardid on identsed või väga sarnased, tuleks kaaluda klassifikatsioonitunnistuste vastastikust tunnustamist.
(29) Tunnustatud organisatsioonid peaksid olema kohustatud ajakohastama oma tehnilisi standardeid ja neid järjepidevalt jõustama, et ühtlustada ohutuseeskirju ja tagada rahvusvaheliste eeskirjade ühtne rakendamine ühenduses.
Kui tunnustatud organisatsioonide tehnilised standardid on identsed või väga sarnased, tuleks kaaluda klassifikatsioonitunnistuste vastastikust tunnustamist võimaluste piires, võttes eeskujuks neid, mis on kõige nõudlikumad ja rangemad .
Selgitus
Suurem ühtlustamine on küll soovitatav, ent see ei tohi kunagi muutuda nivelleerimiseks kõige madalama taseme alusel.
Vastupidi – eeskujuks tuleb võtta kõige paremad ning nõudlikumad tavad.
Muudatusettepanek
19
Põhjendus 31
(31) Et püüda vältida laevade klassi vahetamist vajaliku remondi vältimise eesmärgil, peaksid tunnustatud organisatsioonid omavahel vahetama igasugust asjassepuutuvat teavet klassi vahetavate laevade seisundi kohta ja kaasama sellesse vajaduse korral lipuriigi.
(31) Et püüda vältida laevade klassi vahetamist kontrolli käigus klassifikatsiooniühingu nõutud remondi vältimise eesmärgil, tuleks sõlmida eelnevaid kokkuleppeid, et tunnustatud organisatsioonid vahetaksid omavahel igasugust asjassepuutuvat teavet nende laevade seisundi kohta, millele taotletakse klassivahetust, ja kaasaksid sellesse vajaduse korral lipuriigi.
Muudatusettepanek
20
Artikkel 1
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse meetmed, mida liikmesriigid ning laevu kontrollivad, ülevaatavad ja sertifitseerivad organisatsioonid peavad järgima, et täita meresõiduohutust ja reostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone, edendades samas teenuste osutamise vabadust.
See hõlmab ka rahvusvaheliste konventsioonide reguleerimisalas olevate laevade keret, masinaid ja elektri- ja juhtimisseadmeid käsitlevate ohutusnõuete koostamist ja rakendamist.
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse meetmed, mida liikmesriigid ning organisatsioonid , kellele on usaldatud laevade kontrollimine, ülevaatamine ja sertifitseerimine, peavad järgima, et täita meresõiduohutust ja reostuse vältimist käsitlevaid rahvusvahelisi konventsioone, edendades samas teenuste osutamise vabadust.
See hõlmab ka rahvusvaheliste konventsioonide reguleerimisalas olevate laevade keret, masinaid ja elektri-, raadio-, ja juhtimisseadmeid käsitlevate ohutusnõuete koostamist ja rakendamist.
Muudatusettepanek
21
Artikli 2 punkt c
c) kontrollimised ja ülevaatused rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt kohustuslikud kontrollimised ja ülevaatused;
c) kontrollimised ja ülevaatused rahvusvaheliste konventsioonide ning selle ja teiste mereohutust käsitlevate ühenduse direktiivide kohaselt kohustuslikud kontrollimised ja ülevaatused;
Muudatusettepanek
22
Artikli 2 punkt k
(k) klassifikatsioonitunnistus tunnustatud organisatsiooni väljastatud dokument, mis tõendab, et tema kehtestatud ja avalikustatud eeskirjade kohaselt on laev sobiv teatavaks otstarbeks või kasutuseks;
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
23
Artikli 2 punkt m
m) asukoht organisatsiooni registrijärgne asukoht , juhatuse asukoht või põhitegevuskoht.
m) asukohariik riik , kus organisatsioon registrijärgselt asub, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht.
Muudatusettepanek
24
Artikli 3 lõike 2 esimese lõigu punkt ii
ii) usaldada punktis i osutatud kontrollimiste ja ülevaatuste tegemine täielikult või osaliselt organisatsioonidele,
ii) anda punktis i osutatud kontrollimiste ja ülevaatuste tegemise ülesanne täielikult või osaliselt organisatsioonidele,
Muudatusettepanek
25
Artikkel 5
Komisjon keeldub tunnustamast organisatsioone, mis ei vasta artikli 4 esimeses lõigus nimetatud nõuetele või mille tegevust käsitatakse artiklis 14 sätestatud kriteeriumide alusel eresõiduohutust või keskkonda lubamatult ohustavana.
Komisjon keeldub artikli 9 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt tunnustamast organisatsioone, mis ei vasta artikli 4 esimeses lõigus nimetatud nõuetele või mille tegevust käsitatakse artiklis 14 sätestatud kriteeriumide alusel meresõiduohutust või keskkonda lubamatult ohustavana.
Selgitus
Sellise olulise otsuse puhul peaks komisjoni aitama meresõiduohutuse komitee (COSS).
Muudatusettepanek
26
Artikli 6 lõige 2
2.
Tunnustus antakse organisatsiooni emaettevõttele, kui selline on olemas, ja seda kohaldatakse kõikide organisatsiooni kuuluvate isikute suhtes .
2.
Tunnustus antakse kõigist tunnustatud organisatsioone moodustavatest juriidilistest isikutest asjaomasele õiguslikule emaettevõttele, laiendades tunnustust kõigile tunnustatud organisatsiooni juriidilistele isikutele, kes aitavad tagada, et põhiline juriidiline isik pakub oma teenustele ülemaailmset katet .
Selgitus
Õiguslik täpsustus, et kirjeldada paremini tunnustatud organisatsioonide keerulist ülesehitust.
Muudatusettepanek
27
Artikli 7 lõike 2 esimene lõik
2.
Enne kui liikmesriik nõustub, et kolmandas riigis asuv tunnustatud organisatsioon võib osaliselt või täielikult täita artiklis 3 nimetatud ülesandeid, võib ta nõuda, et kõnealune kolmas riik tunnustaks vastastikkuse põhjal ühenduses asuvaid tunnustatud organisatsioone.
2.
Enne kui liikmesriik nõustub, et kolmandas riigis asuv tunnustatud organisatsioon võib tema nimel osaliselt või täielikult täita artiklis 3 nimetatud ülesandeid, võib ta nõuda, et kõnealune kolmas riik tunnustaks vastastikkuse põhjal ühenduses asuvaid tunnustatud organisatsioone.
Muudatusettepanek
28
Artikli 8 lõike 2 punkt a
a) ameti nimel tegutsevate organisatsioonide tunnustamist käsitleva IMO resolutsiooni A.739(18) II liites esitatud sätteid, pidades samal ajal silmas IMO ringkirjade MSC.710 ja MEPC.307 lisa, liiteid ja lisandit, mis käsitlevad ameti nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide volitamise näidislepingut;
a) ameti nimel tegutsevate organisatsioonide tunnustamist käsitleva IMO resolutsiooni A.739(18) II liites esitatud sätteid, pidades samal ajal silmas IMO ringkirjade MSC.710 ja MEPC.307 lisa, liiteid ja lisandit, mis käsitlevad ameti nimel tegutsevate tunnustatud organisatsioonide volitamise näidislepingut.
Seetõttu, kui tunnustatud organisatsioon, selle inspektorid või selle tehniline personal väljastab ameti nimel kohustuslikke sertifikaate, laieneb neile sama garantii ja sama juriidiline kaitse, sealhulgas igasugune kaitsetegevus, mida amet ja selle liikmed võivad kõnealuste sertifikaatide väljastamisel teostada;
Selgitus
Et selgitada tunnustatud organisatsioonide rolli liikmesriikide nimel tegutsemisel, tuleks lisada IMO ringkirja MSC.710 lisa lõige 6.5.2.
Muudatusettepanek
29
Artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt i
i) kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on amet lõplikult ja kindlalt vastutav võimaliku intsidendi eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele vara- või isikukahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema organite, personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute tahtliku tegevuse või tegevusetuse või raske hooletuse, on ametil õigus tunnustatud organisatsioonilt saada rahalist hüvitist nimetatud vara- või isikukahju katteks niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud;
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
30
Artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt ii
ii) kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on amet lõplikult ja kindlalt vastutav võimaliku intsidendi eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele isikukahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute hooletu või ettevaatamatu tegevuse või tegevusetuse, on ametil õigus tunnustatud organisatsioonilt saada rahalist hüvitist nimetatud isikukahju katteks niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 4 miljoni euroga;
ii) kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on amet lõplikult ja kindlalt vastutav võimaliku intsidendi eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele surmaga mittelõppev isikukahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või muude tema nimel tegutsevate isikute hooletu või ettevaatamatu tegevuse või tegevusetuse, on ametil õigus nõuda tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud isikukahju katteks niivõrd, kuivõrd selline surmaga mittelõppev kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 4 miljoni euroga, välja arvatud juhul, kui kohtuotsuse või lahendiga kindlaks määratud summa on väiksem; sel juhul kohaldatakse nimetatud viimast summat ;
Muudatusettepanek
31
Artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt iii
iii) kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on amet lõplikult ja kindlalt vastutav võimaliku intsidendi eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele varakahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või teiste tema nimel tegutsevate isikute hooletu või ettevaatamatu tegevuse või tegevusetuse, on ametil õigus tunnustatud organisatsioonilt saada rahalist hüvitist nimetatud varakahju katteks niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 2 miljoni euroga;
iii) kui kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt on amet lõplikult ja kindlalt vastutav võimaliku intsidendi eest ja teda kohustatakse hüvitama kahjustatud isikutele varakahju, mille põhjusena kohus on tuvastanud tunnustatud organisatsiooni, tema personali, esindajate või teiste tema nimel tegutsevate isikute hooletu või ettevaatamatu tegevuse või tegevusetuse, on ametil õigus nõuda tunnustatud organisatsioonilt rahalist hüvitist nimetatud varakahju katteks niivõrd, kuivõrd selline kahju on kohtu otsuse või vaidluse vahekohtumenetluses saadud lahendi kohaselt tunnustatud organisatsiooni põhjustatud; liikmesriigid võivad tunnustatud organisatsiooni vastutuse maksimumsummat piirata, kuid see peab olema võrdne vähemalt 2 miljoni euroga, välja arvatud juhul, kui kohtuotsuse või lahendiga kindlaks määratud summa on väiksem; sel juhul kohaldatakse nimetatud viimast summat ;
Muudatusettepanek
32
Artikli 8 lõike 2 punkt d
d) võimalust laevu pisteliselt ja põhjalikult kontrollida;
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
33
Artikli 8 lõike 2 punkt e
e) sätteid olulise teabe edastamiseks nende klassifitseeritud laevade, laevade klassi muutumise või klassist väljaarvamise kohta vastavalt artikli 20 lõikes 3 osutatule.
e) sätteid olulise teabe kohustuslikuks edastamiseks nende klassifitseeritud laevade, laevade klassi muutumise või klassist väljaarvamise kohta vastavalt artikli 20 lõikes 3 osutatule.
Muudatusettepanek
34
Artikli 8 lõige 3
3.
Kirjalikus lepingus või samaväärses õiguslikus kokkuleppes võib sätestada, et tunnustatud organisatsioonil peab olema kohalik esindus selle liikmesriigi territooriumil, kelle nimel ta täidab artiklis 3 nimetatud ülesandeid.
Sellise nõude täitmiseks piisab kohalikust esindusest, mis on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidiline isik ja allub tema siseriiklikele kohtutele .
3.
Kirjalikus lepingus või samaväärses õiguslikus kokkuleppes võib sätestada, et tunnustatud organisatsioonil peab olema kohalik esindus selle liikmesriigi territooriumil, kelle nimel ta täidab artiklis 3 nimetatud ülesandeid.
Sellise nõude täitmiseks piisab kohalikust esindusest, mis on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidiline isik ja tema siseriiklike kohtute kohtualluvuses .
Muudatusettepanek
35
Artikli 8 lõige 5
5.
Komisjon esitab hiljemalt 22. juuliks 2006 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva artikliga ette nähtud vastutuskorra majanduslikku mõju asjassepuutuvatele isikutele ning eelkõige selle mõju tunnustatud organisatsioonide majanduslikule tasakaalule.
Aruanne koostatakse koostöös liikmesriikide pädevate asutuste ning asjassepuutuvate isikutega, kelleks on eelkõige tunnustatud organisatsioonid.
Komisjon teeb nimetatud hinnangust lähtudes vajadusel korral ettepaneku muuta käesolevat direktiivi eelkõige vastutuse põhimõtte ning vastutuse maksimumsummade osas.
välja jäetud
Muudatusettepanek
36
Artikli 9 lõige 2 a (uus)
2a.
Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
Selgitus
Uus kontrolliga regulatiivmenetlus tuleks kinnitada komiteemenetluse artiklisse.
Muudatusettepanek
37
Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav osa
1.
Käesolevat direktiivi võib selle reguleerimisala laiendamata muuta artikli 9 lõikes 2 sätestatud korras, et:
1.
Käesolevat direktiivi võib selle reguleerimisala laiendamata muuta artikli 9 lõikes 2 a sätestatud korras, et:
Selgitus
Kuna artikli 10 lõikes 1 on loetletud üldise kehtivusega meetmed ja need on mõeldud käesoleva direktiivi vähemoluliste elementide muutmiseks, tuleks need võtta vastu kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusega.
Muudatusettepanek
38
Artikli 11 lõige 2 a (uus)
Ilma, et see piiraks nende viivitamatut rakendamist, peab komisjon siiski teatama ette meetmetest, mida ta kavatseb võtta kõigis nimetatud organisatsioonile volitused andnud liikmesriikides.
Selgitus
Arvestades, et organisatsioonid tegutsevad nende nimel, on liikmesriikide jaoks oluline saada kavandatavate meetmete kohta eelnevat teavet.
Muudatusettepanek
39
Artikli 12 lõike 1 punkt a
(a) kes ei vasta I lisas sätestatud nõuetele või ei täida käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi või kelle halvenenud tegevus osutab tõsistele struktuuri, süsteemi, menetluste või sisekontrolliga seotud puudustele, või
a) kes rikuvad tõsiselt või korduvalt I lisas sätestatud nõudeid või ei täida käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi või kelle halvenenud tegevus osutab tõsistele struktuuri, süsteemi, menetluste või sisekontrolliga seotud puudustele, or
Selgitus
Rikkumist määratletakse tõsise suutmatusena nõudeid täita, mis võib ka korduda.
Muudatusettepanek
40
Artikli 12 lõike 1 punkt b
(b) kes on esitanud komisjonile artikli 16 lõike 3 kohase hindamise käigus ebaõigeid, mittetäielikke või eksitavaid andmeid või muul viisil hindamist takistanud.
(b) kes on tahtlikult esitanud komisjonile artikli 16 lõike 3 kohase hindamise käigus ebaõigeid, mittetäielikke või eksitavaid andmeid või muul viisil hindamist takistanud.
Selgitus
Sõna „tahtlikult” on lisatud, et rõhutada pettuse raskusastet.
Muudatusettepanek
41
Artikli 12 lõike 3 teine lõik
Need kehtestatakse alles pärast seda, kui asjaomastele organisatsioonile on antud võimalus esitada oma märkused.
Need kehtestatakse alles pärast seda, kui asjaomasele organisatsioonile ja asjaomastele liikmesriikidele on antud võimalus esitada oma märkused.
Selgitus
Annab ka asjaomastele liikmesriikidele võimaluse esitada oma märkused.
Muudatusettepanek
42
Artikli 12 lõike 3 kolmas lõik
Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kogusumma ei ületa 10% tunnustatud organisatsiooni eelmise majandusaasta kogukäibest seoses käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva tegevusega.
Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kogusumma ei ületa 5% tunnustatud organisatsiooni eelmise majandusaasta kogukäibest seoses käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva tegevusega.
Selgitus
Kuna trahvide kogusumma tundub olevat ülemäära kõrge, tuleks see langetada 10%-lt 5%-le.
Muudatusettepanek
43
Artikli 13 lõike 1 punkt a
(a) kes ei vasta I lisas sätestatud nõuetele või ei täida käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi, nii et see võib lubamatult ohustada meresõiduohutust või keskkonda;
(a) kes rikuvad korduvalt ja tõsiselt I lisas sätestatud nõudeid või ei täida käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi, nii et see võib lubamatult ohustada meresõiduohutust või keskkonda;
Selgitus
Omadused „tõsine” ja „korduv” peaksid iseloomustama käitumist, mille puhul niivõrd raske sanktsioon, nagu seda on tunnustuse tühistamine, oleks põhjendatud.
Muudatusettepanek
44
Artikli 13 lõike 1 punkt b
(b) kelle tegevus seoses ohutusega ja reostuse vältimisega ohustab lubamatult meresõiduohutust ja keskkonda;
(b) kelle tõsine ja korduv ebapädev tegevus seoses ohutusega ja reostuse vältimisega ohustab lubamatult meresõiduohutust ja keskkonda;
Selgitus
Omadused „tõsine” ja „korduv” peaksid iseloomustama käitumist, mille puhul niivõrd raske sanktsioon, nagu seda on tunnustuse tühistamine, oleks põhjendatud.
Muudatusettepanek
45
Artikkel 14
Komisjon võtab artikli 9 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt vastu:
Komisjon võtab artikli 9 lõikes 2 a osutatud menetluse kohaselt vastu ja avaldab :
( a) kriteeriumid, mille alusel hinnatakse tunnustatud organisatsioonide tegevust seoses ohutusega ja reostuse vältimisega, pidades eelkõige silmas andmeid, mis on saadud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ja/või muude sarnaste kavade abil;
a) kriteeriumid, mille alusel hinnatakse eeskirjade tõhusust ja tunnustatud organisatsioonide tegevust seoses nende klassifitseeritud laevade ohutusega ja reostuse vältimisega, pidades eelkõige silmas andmeid, mis on saadud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ja/või muude sarnaste kavade abil; ja
( b) kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, kas sellist tegevust käsitatakse meresõiduohutust ja keskkonda lubamatult ohustavana, ning mille puhul võib arvesse võtta väiksemaid või hästi spetsialiseerunud organisatsioone mõjutavaid eriasjaolusid , ning
b) kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, kas käesolevat tegevust, tegevusetust või viivitust käsitatakse meresõiduohutust ja keskkonda lubamatult ohustavana, ning mille puhul võib arvesse võtta väiksemaid või hästi spetsialiseerunud organisatsioone mõjutavaid eriasjaolusid .
(c) artikli 12 ja vajaduse korral artikli 13 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
Komisjon võtab vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu artikli 12 ja vajaduse korral artikli 13 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
Selgitus
Punktides a ja b vastuvõtmiseks sätestatud kriteeriumid on üldise kehtivusega ja need on mõeldud käesoleva direktiivi vähemoluliste elementide muutmiseks.
Seetõttu tuleks need võtta vastu kooskõlas otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusega.
Muudatusettepanek
46
Artikli 15 punkt b
b) komisjon uurib, kas peatamine on õigustatud suure ohu tõttu meresõiduohutusele või keskkonnale ;
b) võttes arvesse ohutust ja reostuse vältimist, peab komisjon hindama liikmesriigi esitatud põhjuseid tunnustatud organisatsiooni volituste peatamiseks ;
Muudatusettepanek
47
Artikli 15 punkt c
c) artikli 9 lõikes 2 sätestatud korras teatab komisjon liikmesriigile, kas tema otsus volitused peatada on õigustatud suure ohu tõttu meresõiduohutusele või keskkonnale, ja kui otsus ei ole õigustatud, palub liikmesriigil peatamine tühistada.
c) artikli 9 lõikes 2 sätestatud korras teatab komisjon liikmesriigile, kas tema otsus volitused peatada on piisavalt õigustatud suure ohu tõttu meresõiduohutusele või keskkonnale.
Kui otsus ei ole õigustatud, palub komisjon liikmesriigil peatamine tühistada.
Kui otsus on õigustatud ja liikmesriik on vastavalt artikli 7 lõikele 1 piiranud enda nimel tegutsevate organisatsioonide arvu, palub komisjon anda liikmesriigil peatatud organisatsiooni asendamiseks uued volitused teisele tunnustatud organisatsioonile.
Muudatusettepanek
48
Artikli 16 lõige 1
1.
Iga liikmesriik peab veenduma, et tema nimel artikli 3 lõike 2 kohaselt tegutsevad tunnustatud organisatsioonid täidavad kõnealuses artiklis osutatud ülesandeid tõhusalt ja liikmesriigi pädevat ametit rahuldaval viisil.
1.
Iga liikmesriik peab kontrollima, kas tema nimel artikli 3 lõike 2 kohaselt tegutsevad tunnustatud organisatsioonid täidavad kõnealuses artiklis osutatud ülesandeid tõhusalt ja liikmesriigi pädevat ametit rahuldaval viisil.
Muudatusettepanek
49
Artikli 16 lõige 2
2.
Iga liikmesriik täidab seda ülesannet vähemalt kord kahe aasta tagant ja esitab teistele liikmesriikidele ja komisjonile aruande sellise järelevalve tulemuste kohta hiljemalt selle aasta 31. märtsiks, mis järgneb aastale, mil hinnati nõuetele vastavust .
2.
Iga liikmesriik kontrollib vähemalt kord kahe aasta tagant iga tema nimel tegutsevat organisatsiooni ja esitab teistele liikmesriikidele ja komisjonile aruande selliste järelevalvemeetmete tulemuste kohta hiljemalt selle aasta 31. märtsiks, mis järgneb aastale, mil need läbi viiakse.
Muudatusettepanek
50
Artikli 16 lõike 3 esimene lõik
3.
Komisjon hindab koos liikmesriigiga, kes asjaomase tunnustamistaotluse esitas, korrapäraselt ning vähemalt kord kahe aasta jooksul kõiki tunnustatud organisatsioone, et kontrollida, et nad täidavad käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi, ja nende vastavust I lisas sätestatud nõuetele.
3.
Komisjon hindab koos liikmesriigiga, kes asjaomase tunnustamistaotluse esitas, korrapäraselt ning vähemalt kord kahe aasta jooksul kõiki tunnustatud organisatsioone, et kontrollida, et nad täidavad käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi, ja nende vastavust I lisas sätestatud nõuetele.
Hindamine peab piirduma tunnustatud organisatsioonide käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva merendustegevusega.
Selgitus
Tuleks eristada tunnustatud organisatsioonide käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid tegevusi nendest, mis sellesse ei kuulu.
Komisjon teeb selle eristuse kohustuste suhtes, mis puudutavad organisatsioonide kaubandusettevõtteid.
Muudatusettepanek
51
Artikli 19 lõige 2
2.
Liikmesriik võib otsustada kasutada eeskirju, mis on tema arvates samaväärsed tunnustatud organisatsiooni omadega , üksnes tingimusel, et ta teatab nendest viivitamata komisjonile direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korras ja teistele liikmesriikidele ja et mõni teine liikmestriik ega komisjon ei ole nende vastu ning et neid ei ole käesoleva direktiivi artikli 9 lõikes 2 sätestatud korras tunnistatud mittesamaväärseks.
2.
Liikmesriik võib otsustada kasutada eeskirju, mis on tema arvates samaväärsed tunnustatud organisatsiooni nõuete ja eeskirjadega , üksnes tingimusel, et ta teatab nendest viivitamata komisjonile direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korras ja teistele liikmesriikidele ja et mõni teine liikmesriik ega komisjon ei ole nende vastu ning et neid ei ole käesoleva direktiivi artikli 9 lõikes 2 sätestatud korras tunnistatud mittesamaväärseks.
Muudatusettepanek
52
Artikli 20 lõike 1 esimene lõik
1.
Tunnustatud organisatsioonid konsulteerivad korrapäraselt omavahel, et säilitada oma eeskirjade ning nende rakendamise suhtes .
Nad teevad üksteisega koostööd, et saavutada rahvusvaheliste konventsioonide ühesugune tõlgendamine, ilma et see piiraks lipuriikide volituste kohaldamist.
Tunnustatud organisatsioonid lepivad kokku tingimused, mille alusel nad tunnustavad vastastikku klassifikatsioonitunnistusi, mis on välja antud nende vastavate samaväärsete standardite kohaselt, võttes eelkõige arvesse laevavarustust, millel on direktiivi 96/98/EÜ kohane nõuetele vastavuse märgis („roolimärgis”)”.
1.
Tunnustatud organisatsioonid konsulteerivad korrapäraselt omavahel, et säilitada samaväärsus ning tagada ühtsus oma eeskirjade ning nende rakendamise osas .
Nad teevad üksteisega koostööd, et saavutada rahvusvaheliste konventsioonide ühesugune tõlgendamine, ilma et see piiraks lipuriikide volituste kohaldamist.
Tunnustatud organisatsioonid lepivad asjakohastel juhtudel kokku tehnilised ja menetluslikud tingimused, mille alusel nad tunnustavad vastastikku klassifikatsioonitunnistusi, mis on välja antud nende vastavate samaväärsete standardite kohaselt, võttes eeskujuks kõige nõudlikumad ja rangemad mudelid, ning võttes eelkõige arvesse laevavarustust, millel on direktiivi 96/98/EÜ kohane nõuetele vastavuse märgis („roolimärgis”)”.
Selgitus
Täpsustab eesmärki, milleks on järkjärguline ühtlustamine.
Rõhutab, et vastastikune tunnustamine toimub ainult siis, kui tehnilised normid on identsed või väga sarnased.
Eeskujuks võetav mudel ei tohi lähtuda madalamatest näitajatest, vaid peab lähtuma kõige rangematest standarditest.
Muudatusettepanek
53
Artikli 20 lõige 1 a (uus)
1 a.
Kolme aasta möödumisel käesoleva direktiivi jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis põhineb sõltumatul uuringul ning milles käsitletakse nõuete ja eeskirjade ühtlustamises ning vastastikuses tunnustamises tehtud edusamme.
Juhul kui tunnustatud organisatsioonid ei täida artikli 20 lõike 1 sätteid, teeb komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vajalike meetmete kohta.
Selgitus
Komisjon ei kasuta õigustatult ettepanekus võtta vastu direktiiv ühtegi selgesõnalist käsku, vaid näeb ette järkjärgulist ühtlustamist.
On mõistlik, et teatud aja möödudes hinnatakse eesmärgi saavutamisel tehtud edusamme.
Muudatusettepanek
54
Artikli 20 lõige 4
2.
Lipuriigist olenemata ei väljasta tunnustatud organisatsioonid seadusjärgseid tunnistusi meresõiduohutusega seotud põhjustel klassist välja arvatud või muudetud klassiga laevale enne, kui nad on lipuriigi pädevale ametile andnud võimaluse esitada mõistliku aja jooksul oma arvamus otsustamaks , kas on vaja täieliku kontrolli.
4.
Lipuriigist olenemata ei väljasta tunnustatud organisatsioonid seadusjärgseid tunnistusi meresõiduohutusega seotud põhjustel klassist välja arvatud või muudetud klassiga laevale enne, kui nad on lipuriigi pädevale ametile andnud võimaluse esitada mõistliku aja jooksul oma arvamus, kas on vaja täielikku kontrolli.
Muudatusettepanek
55
Artikli 20 lõike 5 esimese lõigu sissejuhatav osa
5.
Ühest klassist teise üleminekuga ühe tunnustatud organisatsiooni alt teise alla siirdumisel teavitab loovutav organisatsioon ülevõtvat organisatsiooni :
5.
Ühest klassist teise üleminekuga ühe tunnustatud organisatsiooni alt teise alla siirdumisel annab loovutav organisatsioon ülevõtvale organisatsioonile täieliku toimiku laeva kohta ja eelkõige teavitab teda:
Muudatusettepanek
56
Artikli 20 lõike 5 teine lõik
Ülemineku korral annab loovutav organisatsioon ülevõtvale organisatsioonile täieliku toimiku laeva ajaloo kohta.
Ülevõttev organisatsioon võib laevale tunnistused välja anda üksnes pärast kõikide viivitatud ülevaatuste rahuldavat läbimist ning laeva kohta varem antud täitmata soovituste või klassitingimuste täitmist loovutanud organisatsiooni poolt sedastatud viisil.
Ülevõttev organisatsioon võib laevale uued tunnistused välja anda üksnes pärast kõikide viivitatud ülevaatuste rahuldavat läbimist ning laeva kohta varem antud täitmata soovituste või klassitingimuste täitmist loovutanud organisatsiooni poolt sedastatud viisil.
Muudatusettepanek
57
Artikli 20 lõike 5 kolmas lõik
Enne tunnistuste väljaandmist peab ülevõttev organisatsioon loovutavat organisatsiooni teavitama tunnistuste väljaandmiskuupäevast ning tegema teatavaks iga viivitatud ülevaatuse, täitmata soovituse ja klassitingimuse täitmise kuupäeva, koha ning seonduvad meetmed.
Enne uute tunnistuste viimistlemist peab ülevõttev organisatsioon teavitama loovutavat organisatsiooni nende väljaandmiskuupäevast ning tegema teatavaks seonduvad meetmed iga viivitatud ülevaatuse, täitmata soovituse ja klassitingimuse kohta, täpsustades nende alguskohta ja -kuupäeva ning kohta, kus, ja aega, millal, need rahuldavalt täide viidi.
Muudatusettepanek
58
Artikli 21 lõike 1 sissejuhatav osa
1.
Tunnustatud organisatsioonid loovad hiljemalt …. ühise hindamisasutuse, kellel on järgmised ülesanded, ning juhivad selle tegevust :
1.
Liikmesriigid koos tunnustatud organisatsioonidega loovad vastavalt EN 45012 kvaliteedistandarditele hindamiskomisjoni .
Asjaomased laevatööstuses tegutsevad kutseühingud võivad osaleda nõuandjana.
Komisjon teostab järgmisi ülesandeid :
Selgitus
Hindamisasutusele antakse nimi – hindamiskomisjon.
Komisjoni ei peaks looma vaid tunnustatud organisatsioonid, vaid oma osa on ka liikmesriikidel.
Muudatusettepanek
59
Artikli 21 lõike 1 esimese lõigu punkt a
(a) pidev kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamine;
(a) tunnustatud organisatsioonide kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamine ja reguleerimine vastavalt ISO 9001 kvaliteedistandardi nõuetele;
Selgitus
Hindamisasutusele antakse nimi – hindamiskomisjon.
Komisjoni ei loo mitte ainult tunnustatud organisatsioonid, vaid selle loomises osalevad ka liikmesriigid ja konsulteeritakse IMOga.
Hindamiskomisjonil peaksid olema iseseisvaks tegutsemiseks vajalikud volitused ja töökord.
Muudatusettepanek
60
Artikli 21 lõike 1 esimese lõigu punkt b
(b) kvaliteedisüsteemi sertifitseerimine;
(b) tunnustatud organisatsioonide kvaliteedisüsteemi sertifitseerimine;
Selgitus
Hindamisasutusele antakse nimi – hindamiskomisjon.
Komisjoni ei loo mitte ainult tunnustatud organisatsioonid, vaid selle loomises osalevad ka liikmesriigid ja konsulteeritakse IMOga.
Hindamiskomisjonil peaksid olema iseseisvaks tegutsemiseks vajalikud volitused ja töökord.
Muudatusettepanek
61
Artikli 21 lõike 1 esimese lõigu punkt c
(c) rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedistandardite siduvate tõlgenduste väljaandmine, et võtta eelkõige arvesse tunnustatud organisatsioonide olemuse ja kohustuste iseärasusi, ning
(c) rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedijuhtimisstandardite siduvate tõlgenduste väljaandmine, et võtta eelkõige arvesse tunnustatud organisatsioonide olemuse ja kohustuste iseärasusi, ning
Selgitus
Hindamisasutusele antakse nimi – hindamiskomisjon.
Komisjoni ei loo mitte ainult tunnustatud organisatsioonid, vaid selle loomises osalevad ka liikmesriigid ja konsulteeritakse IMOga.
Hindamiskomisjonil peaksid olema iseseisvaks tegutsemiseks vajalikud volitused ja töökord.
Muudatusettepanek
62
Artikli 21 lõike 1 teine lõik
Ühine hindamisasutus on sõltumatu tunnustatud organisatsioonidest ja tal on ülesannete tõhusaks ja kõrgeimatele kutsestandarditele vastavaks täitmiseks vajalikud vahendid.
Hindamiskomisjon on sõltumatu , tal on tunnustatud organisatsioonidest sõltumatuks tegutsemiseks vajalikud volitused ning ülesannete tõhusaks ja kõrgeimatele kutsestandarditele vastavaks täitmiseks vajalikud vahendid.
Komisjon kehtestab ise oma töömeetodid ja töökorra.
Selgitus
Hindamisasutusele antakse nimi – hindamiskomisjon.
Komisjoni ei loo mitte ainult tunnustatud organisatsioonid, vaid selle loomises osalevad ka liikmesriigid ja konsulteeritakse IMOga.
Hindamiskomisjonil peaksid olema iseseisvaks tegutsemiseks vajalikud volitused ja töökord.
Muudatusettepanek
63
Artikli 21 lõike 1 kolmas lõik
Hindamisasutus võtab vastu iga-aastase tööplaani.
välja jäetud
Selgitus
Hindamisasutusele antakse nimi – hindamiskomisjon.
Komisjoni ei loo mitte ainult tunnustatud organisatsioonid, vaid selle loomises osalevad ka liikmesriigid ja konsulteeritakse IMOga.
Hindamiskomisjonil peaksid olema iseseisvaks tegutsemiseks vajalikud volitused ja töökord.
Muudatusettepanek
64
Artikli 21 lõike 1 neljas lõik
Ta edastab komisjonile ja volitavatele liikmesriikidele täieliku teabe oma iga-aastase tööplaani ning järelduste ja soovituste kohta eelkõige seoses meresõiduohutust halvendavate olukordadega.
Hindamiskomisjon esitab huvitatud isikutele, sh komisjonile täieliku teabe oma iga-aastase tööplaani ning järelduste ja soovituste kohta eelkõige seoses meresõiduohutust halvendavate olukordadega.
Selgitus
Hindamisasutusele antakse nimi – hindamiskomisjon.
Komisjoni ei loo mitte ainult tunnustatud organisatsioonid, vaid selle loomises osalevad ka liikmesriigid ja konsulteeritakse IMOga.
Hindamiskomisjonil peaksid olema iseseisvaks tegutsemiseks vajalikud volitused ja töökord.
Muudatusettepanek
65
Artikli 21 lõike 2 esimene lõik
2.
Komisjon hindab perioodiliselt lõikes 1 osutatud ühist hindamisasutust ja võib tunnustatud organisatsioonidelt nõuda meetmete võtmist, mida ta peab vajalikuks lõike 1 täielikuks järgimiseks.
2.
Komisjon auditeerib perioodiliselt hindamiskomisjoni ja võib vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud komiteemenetlusele nõuda hindamiskomisjonilt meetmete võtmist, mida ta peab vajalikuks lõike 1 täielikuks järgimiseks.
Selgitus
Hindamisasutusele antakse nimi – hindamiskomisjon.
Komisjoni ei loo mitte ainult tunnustatud organisatsioonid, vaid selle loomises osalevad ka liikmesriigid ja konsulteeritakse IMOga.
Hindamiskomisjonil peaksid olema iseseisvaks tegutsemiseks vajalikud volitused ja töökord.
Muudatusettepanek
66
Artikli 23 esimene lõik
Komisjon kontrollib artikli 16 lõike 3 kohase hindamise käigus, et tunnustuse omanik on organisatsiooni emaettevõte .
Vastasel juhul teeb komisjon otsuse tunnustuse vastava muutmise kohta.
Komisjon kontrollib artikli 16 lõike 3 kohase hindamise käigus, et tunnustuse omanik on organisatsiooni juurde kuuluv juriidiline isik, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid .
Vastasel juhul teeb komisjon otsuse tunnustuse vastava muutmise kohta.
Selgitus
Juriidiline täpsustus, mis kajastab paremini tunnustatud organisatsioonide ülesehitust ja koosseisu.
Muudatusettepanek
67
I lisa A osa punkt 1
1.
Tunnustatud organisatsioon peab olema oma asukohariigi juriidiline isik.
Tema raamatupidamisarvestust tõendavad sõltumatud audiitorid.
1.
Et ühenduse tunnustuse saamiseks või jätkamiseks kõlblik olla, peab organisatsioon olema oma asukohariigi juriidiline isik.
Tema raamatupidamisarvestust tõendavad sõltumatud audiitorid.
Muudatusettepanek
68
I lisa A osa punkt 3
3.
Organisatsiooni teenistuses peab olema piisav arv juhtiv-, tehnilisi, abi- ja teadustöötajaid, mis on vastavuses tema klassifitseeritud laevade arvu ja liikidega ning sellega, kuivõrd organisatsioon on seotud laevade ehitamise ja ümberkujundamisega.
Organisatsioon peab olema suuteline vajaduse korral saatma kõigile tööpaikadele vahendid ja töötajad, mis on piisavad ülesannete täitmiseks vastavalt 6. ja 7. miinimumnõudele ning konkreetsetele miinimumnõuetele.
3.
Organisatsiooni teenistuses peab igal ajahetkel olema piisav arv juhtiv-, tehnilisi, abi- ja teadustöötajaid, mis on vastavuses tema klassifitseeritud laevade arvu ja liikidega ning sellega, kuivõrd organisatsioon on seotud laevade ehitamise ja ümberkujundamisega.
Organisatsioon peab olema suuteline vajaduse korral saatma kõigile tööpaikadele vahendid ja töötajad, mis on piisavad ülesannete täitmiseks vastavalt 6. ja 7. miinimumnõudele ning konkreetsetele miinimumnõuetele.
Muudatusettepanek
69
I lisa B osa punkt 4 a (uus)
4 a.
Organisatsioon, selle inspektorid ja tehnilised töötajad teevad oma tööd, kahjustamata mingil moel laevatöökodade, varustuse tarnijate ja laevaomanike intellektuaalomandi õigusi, sealhulgas patente, litsentse, oskusteavet ja igasuguseid muid teadmisi, mille kasutamine on ühenduse või riiklikul tasandil õiguslikult kaitstud; mitte mingil tingimusel ja hoolimata artiklist 17 ei tohi organisatsioon ega teenistusse võetud inspektorid ja tehnilised töötajad edastada või teatavaks teha ehitatavatel või remonditavatel laevadel tehtava ülevaatuse, kontrolli ja järelevalve käigus saadud äriliselt olulisi andmeid;
Selgitus
Arvestades tunnustatud organisatsioonide õigustatud kartusi, mis peegelduvad nende soovimatuses tunnustada neist tehnoloogiliselt madalamal tasemel olevaid organeid, peavad teised ettevõtjad kaitsma nende intellektuaalomandi õigusi.
Muudatusettepanek
70
I lisa B osa punkti 6 alapunkt g
g) inspektoritel on ulatuslikud teadmised konkreetse laevatüübi kohta, millega nad konkreetse ülevaatuse puhul töötavad, ning asjaomaste kohaldatavate tingimuste kohta;
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
Muudatusettepanek
71
I lisa B osa punkt 7
7.
Organisatsioon on kujundanud ja rakendanud tõhusa sisese kvaliteedisüsteemi, mis põhineb rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedistandardite asjakohastel osadel ja on kooskõlas standarditega EN ISO/IEC 17020:2004 (kontrollasutused) ja EN ISO 9001:2000, nagu neid on tõlgendanud ja sertifitseerinud artikli 21 lõikes 1 osutatud ühine hindamisasutus .
7.
Organisatsioon on kujundanud ja rakendanud tõhusa sisese kvaliteedisüsteemi, mis põhineb rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedistandardite asjakohastel osadel ja on kooskõlas standarditega EN ISO/IEC 17020:2004 (kontrollasutused) ja EN ISO 9001:2000, nagu neid on tõlgendanud ja sertifitseerinud artikli 21 lõikes 1 osutatud hindamiskomisjon .
Hindamiskomisjon tegutseb sõltumatult, ning selleks antakse talle kõik nõuetekohaseks tegutsemiseks ning põhjaliku ja järjepideva töö jaoks vajalikud vahendid.
Tal on väga spetsialiseeritud ja laiaulatuslikud tehnilised oskused ning tegevusjuhend, mis tagab audiitorite sõltumatuse nende ülesannete täitmisel.
Selgitus
Et tagada järjepidevus organisatsioonile muudatusettepanekutes antud nimega.
On vaja kirjeldada ühise asutuse omadusi – see peab olema autonoomne ning omama vahendeid, mis võimaldavad tal täita oma ülesandeid.
Muudatusettepanek
72
I lisa B osa punkt 8
8.
Organisatsiooni eeskirju rakendatakse nii, et organisatsioonile jääb võimalus anda oma vahetute kogemuste ja otsuste põhjal usaldusväärne ja objektiivne hinnang asjaomaste laevade ohutuse kohta, kasutades selleks klassifikatsioonitunnistusi, mille alusel antakse välja seadusjärgsed tunnistused.
(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)
SELETUSKIRI
Ettepaneku taust ja eesmärk
Praeguse, neljanda läbivaatamise ainus eesmärk on tugevdada ning täiustada „tunnustatud organisatsioonide” määratlusele vastavate Euroopa Liidu poolt tunnustatud klassifikatsiooniühingute rolli.
Nimelt on maailma laevastiku kontrolli- ja sertifitseerimisprotsessis täheldatud olulisi puudujääke.
Juba varasemad direktiivid, eelkõige direktiiv 2001/105/EÜ (üks kolmest, mis pani ette seadusandliku paketi Erika I kasutamise), rõhutasid vajadust reformida praegust süsteemi, mida ühendus klassifikatsiooniühingute tunnustamisel kasutab ning mis seati sisse direktiiviga 94/57/EÜ, tänu millele on toimunud märkimisväärne areng.
Hiljem on seda arengut tunnistatud nõukogu 13. detsembri 2002. aasta järeldustes ning Euroopa Parlamendi resolutsioonides mereohutuse tugevdamise kohta ( 2003/2235(INI) ) ning resolutsioonis, mis võeti vastu pärast auriku Prestige ’i uppumist ( 2003/2066(INI) ).
Tagasipöördumine selle küsimuse juurde on vajalik seetõttu, et taas kord oleks vaja tugevdada, seekord paremini ja ennetavalt, nende organisatsioonide tegevust, mis, nagu seda väidavad mitmed merendussektoris osalejad, tuleks luua, kui neid ei oleks olemas – nende organismide roll meresõiduohutuse säilitamisel on ülitähtis.
Samas aga, nagu juba ülalpool mainitud, on tunnustatud organisatsioonide inspekteerimis- ja kontrollimisprotseduurides olulisi lünki, mis panevad ohutuse ja keskkonna suurde ning lubamatusse ohtu.
Tunnustatud organisatsioonidele on meresõiduohutuse alal antud märkimisväärne võim, ning selle võimu teostamist peavad otseselt jälgima pädevad asutused, kes peavad tagama, et organisatsioonid, millele on antud ülesandeks kontrollida, kas meie vetes sõitvad laevad vastavad rahvusvahelistele meresõiduohutuse ja reostuse vältimise normidele, saaksid toimida rangelt ning täiesti sõltumatult.
Komisjoni direktiiviga kavandatavad uuendused
„Meresõiduohutuse kolmandas meetmepaketis” esitas komisjon ettepaneku reformida olemasolevaid eeskirju seoses laevade klassifitseerimise ja sertifitseerimisega tunnustatud organisatsioonide poolt, muutes seega direktiivi 94/57/EÜ.
Kuna seda direktiivi oli juba mitu korda oluliselt muudetud, tähendab praegune, neljas kord eelkõige ümbersõnastamist.
Ettepanek puudutab viit tüüpi uuendusi:
1.
Tunnustatud organisatsioonide kontrollisüsteemide tugevdamine
Tunnustatud organisatsioonid loovad ühe ühisorganisatsiooni, mille eesmärgiks on kvaliteedijuhtimissüsteemide hindamine ja sertifitseerimine.
Kõnealune organisatsioon on sõltumatu ning talle antakse tema ülesannete tõhusaks ja pidevaks täitmiseks vajalikud vahendid.
2.
Tavalise ja piiratud tunnustamise süsteemi ühtlustamine
Kehtiv süsteem seob tunnustuse organisatsiooni suurusega.
Komisjon paneb ette hüljata praegune süsteem ning ühtlustada ühenduse poolse tunnustamise norme, võttes aluseks organisatsiooni tegevust kvaliteedi ja ohutuse vallas.
Samal ajal võtab komisjon kasutusele ohutusmehhanismi, mis võimaldab tal takistada, sõltumata tunnustatud organisatsiooni suurusest, viimase sekkumist liikmesriikide nimel spetsialiseeritud valdkondadesse, mille jaoks tal puudub pädevus.
Lisaks vaatab komisjon üle vastavalt kehtivale direktiivile väljastatud piiratud tunnustused, ning juhul kui piirangud tuleb asendada teiste piirangutega või nad üldse tühistada, kasutab komiteemenetlust.
3.
Tunnustamiskriteeriumide reform
Ettepaneku eesmärgiks on lihtsustada tunnustamiskriteeriume, mille sõnastus ei ole kuigi konkreetne.
Väljapakutud muudatused puudutavad eelkõige inspektorite arvu, mis peaks olema proportsionaalne klassifitseeritava laevastikuga, inspektorite ajutist värbamist, ning tunnustatud organisatsioonide juriidilise struktuuri ülevaatamist.
4.
Sanktsioonide süsteemi reform
Komisjon sooviks pehmendada sanktsioonide süsteemi.
Selleks tuleb koostada nimekiri rikkumistest ja sanktsioonidest, millele lisanduks tunnustuse tühistamise asemel rahalised sanktsioonid.
Need sanktsioonid, mis peavad olema veenvad ning proportsionaalsed, võtaks arvesse rikkumise tõsidust ning asjaomase tunnustatud organisatsiooni majanduslikku seisu (määratud on vaid süsteemi elementaarsed karakteristikud).
5.Direktiivi kohaldamisala täpsustamine ning teatud sätete kohaldamise hõlbustamine
See punkt puudutab ühenduse spetsiifikat inspekteerimisvolituste määratlemisel.
Sellega muutuvad selgemaks põhimõtted, mille alusel pääsevad inspektorid ja audiitorid laevade dokumentidele ligi.
Teiseks oluliseks aspektiks on tunnustatud organisatsioonide juriidiline struktuur, mistõttu komisjon teeb ettepaneku laiendada organisatsiooni mõistet, et tagada tunnustuse kohaldamist kõrgemal, sellele mõistele vastaval tasemel.
Rääkides kohaldamisalast, viitab tekst SOLASe konventsioonile, välistades seega täielikult kaitsega seotud osa.
Konsulteerimine huvitatud isikutega
Raportöör pidas vajalikuks teistkordset kohtumist sektoris osalejatega, tutvumaks veelkord nende kriteeriumidega.
Nii korraldas ta kohtumised AISCiga – tegemist on rahvusvahelise ühinguga, mis koondab peamisi tunnustatud organisatsioone, kellele on antud ülesandeks enam kui 90%le maailma kaubalaevadest ekspertiisi ja sertifitseerimise teostamine, ning mis esindab kümmet kaheteistkümnest ühenduse tunnustatud organisatsioonist.
Raportöör kohtus ka laevaomanike ja laevaehitajatega ning Euroopa kalastusvahendite tööstuse esindajatega.
Lisaks korraldas raportöör Euroopa Parlamendis avaliku kuulamise, millest võttis osa ka transpordikomisjon, et võimaldada AISCil kirjeldada tunnustatud organisatsioonide tegevusvaldkonda ning neid esindada.
Raportööri märkused ja ettepanekud
Raportöör on ettepaneku poolt võtta vastu direktiiv, mis võimaldab teha edusamme meresõiduohutuse ning reostuse vastase võitluse vallas.
Sellele vaatamata sisaldab käesolev raport teatud hulka muudatusi, mis tema arvates muudavad ettepaneku paremaks:
a) Tunnustatud organisatsioonide järelevalvesüsteemide parandamine
Ühise hindamis- ja sertifitseerimisorganisatsiooni loomine on hea mõte.
Oma raportis on raportöör otsustanud selle organisatsiooni nimetada hindamiskomisjoniks, ning on rõhutanud vajadust selle sõltumatuse järele, mis peaks tagama selle tegevuse autonoomsuse.
Selleks tuleb talle anda tema ülesannete täitmiseks vajalikud pädevused.
Oma ülesandeid täites toimib kõnealune komitee tunnustatud organisatsioonide nimel, koos liikmesriikidega, ning konsulteerib IMOga.
b) Praeguse tavalise ja piiratud tunnustamise topeltsüsteemi ühendamine
Komisjon teeb ettepaneku kaotada praegune tunnustamise topeltsüsteem ning soovib selle asendada ühenduse tunnustusega, mis põhineks kvalitatiivsetel, mitte kvantitatiivsetel kriteeriumidel, mis tähendab seda, et organisatsiooni suurust ei võetaks arvesse.
Raportöör peab seda reformi positiivseks, ent vastastikuse tunnustamise ideed vaieldavaks.
Raportöör nõustub komisjoni ettepanekuga, mis ei muuda vastastikust tunnustamist kohustuslikuks, vaid soovitab selle ettevaatlikku kasutamist, piirates selle kasutamist vaid juhtudele, kus tunnustatud organisatsioonid on kas identsed või väga sarnased.
Raportöör toob välja hulga muudatusettepanekuid, kirjeldamaks neid juhtumeid veelgi selgemalt ning nõudmaks, et vajaduse korral võetaks reeglite ühtlustamisel aluseks neist kõige nõudlikumad ja rangemad.
Liikmesriigid võtavad protsessist osa ning neid tuleb teavitada korrigeerivatest ja ennetavatest meetmetest, mis komisjon palub võtta tunnustatud organisatsioonil, kes on liikmesriigi nimel tegutsedes eiranud I lisas toodud kriteeriume või talle direktiiviga pandud kohustusi.
Lisaks näeb tekst ette võimalust teavitada märkustest COSSi komiteed (meresõiduohutuse ja reostuse vältimise komitee), et tagada kaitset.
Lõpetuseks alandati rahaliste nõuete kogusumma protsenti 10-lt 5-le, kuna raportöör pidas esialgset protsenti liialt kõrgeks.
d) Piiratud või piiramatu vastutus
Tunnustatud organisatsioonide vastutuse piiramise küsimus on tekitanud palju poleemikat, kusjuures igaüks kaitseb oma seisukohta.
2001. aastal nägi direktiivi artikli 8 lõige 5 ette hindamisraporti esitamist Euroopa Parlamendile nõukogu poolt, milles pidi käsitletama direktiiviga 94/57/EÜ ette nähtud tsiviilvastutuse korra majanduslikke tagajärgi.
Komisjon pidi kõnealuse raporti esitama 22. juuliks 2006.
Kõnealuses raportis jõuti järgmisele järeldusele:
Direktiiv sätestab, et tõsise hooletuse korral peab vastutus olema piiramatu, ning see põhimõte ei kuulu vaidlustamisele.
Mis puutub kerge hooletuse korral kohaldatavasse vastutusse, siis direktiiv ei sätesta piiramatut vastutust, vaid võimaldab läbirääkimiste pidamist ning hüvitatava summa osas kokkuleppele jõudmist osapoolte vahel.
Praegu kehtib kerge hooletuse puhul järgmine raamistik: seitseteist liikmesriiki ja Norra on otsustanud, et kerge hooletuse puhul kehtib piiratud vastutus.
Nõuete summad vastavad üldjuhul nendele, mida näeb ette direktiiv, selliselt, et need ei ületa direktiivi piirmäära.
Viis liikmesriiki on ära kasutanud kehtiva direktiivi artikli 6 poolt pakutavat võimalust kehtestada tunnustatud organisatsioonidele kerge hooletuse korral piiramatu vastutus.
Kokkuvõttes järeldab raportöör, et komisjoni ettepanek on tasakaalus ning vastab kriteeriumidele, mis on Euroopa Liidus laialdaselt kasutusel.
MENETLUS
Pealkiri
Laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevad organisatsioonid (uuesti sõnastatud)
Viited
KOM(2005)0587 - C6-0038/2006 - 2005/0237(COD)
Vastutav komisjon
istungil teada andmise kuupäev
TRAN
14.2.2006
Arvamuse esitaja(d)
istungil teada andmise kuupäev
ENVI
14.2.2006
Arvamuse esitamisest loobumine
otsuse kuupäev
ENVI
21.2.2006
Raportöör(id)
nimetamise kuupäev
Luis de Grandes Pascual
28.3.2006
Arutamine parlamendikomisjonis
19.4.2006
13.9.2006
22.11.2006
23.1.2007
Vastuvõtmise kuupäev
27.2.2007
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
44
2
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Jean-Louis Bourlanges, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Mathieu Grosch, Georg Jarzembowski, Stanisław Jałowiecki, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Sepp Kusstatscher, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Erik Meijer, Seán Ó Neachtain, Willi Piecyk, Luís Queiró, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Silvia-Adriana Ţicău, Georgios Toussas, Yannick Vaugrenard, Marta Vincenzi, Lars Wohlin, Corien Wortmann-Kool, Roberts Zīle
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Zsolt László Becsey, Johannes Blokland, Philip Bradbourn, Roland Gewalt, Jeanine Hennis-Plasschaert, Anne E. Jensen, Rosa Miguélez Ramos
