Sloveenia eesistumise kava esitlemine
Institutsioonid
2008-01-17 - 10:14
Sloveenia peaminister Janez Janša esitles täna eesistumise kava.
Sloveenia eesistumine algas 1. jaanuaril 2008 ning tegemist on esimese nn "uue" liikmesriigi eesistumisega.
Eesistumise prioriteetideks on: Lissaboni lepingu ratifitseerimine, Lissaboni strateegia, kliima ja energeetika, Lääne-Balkani Euroopa perspektiiv ja kultuuridevaheline dialoog.
Sloveenia eesistumise kava on osa 18-kuulisest programmist, mis oli ka Saksamaa ja Portugali eesistumiste tegevuse aluseks.
Nõukogu kõnevoor
Janez JANŠA märkis on kõne sisse juhatades, et Sloveenia on "raudse eesriide" taha kuulunud riikidest esimene, kes on nõukogu eesistujaks saanud.
Ta ütles, et Sloveenia on ELi liikmena teinud suuri edusamme ning tänas kõiki sellele kaasaaitajaid.
Kõneledes eesistumise prioriteetidest tõi peaminister esile Lissaboni lepingu ratifitseerimise tähtsuse.
"Me loodame, et Sloveenia eesistumise lõpuks on enamus liikmesriikidest läinud Ungari teed.
Sloveenia parlament otsustab ratifitseerimise enne selle kuu lõppu.
Eesmärgiks on, et Lissaboni leping jõustuks 1. jaanuaril 2009," kinnitas peaminister Janša.
Peaministri sõnul on samuti oluline Lissaboni strateegia järgmine tsükkel.
Ta leidis, et jätkata tuleb samas suunas ning et kõige olulisemaks on investeerimine inimestesse, tööturu moderniseerimine, ettevõtluspotentsiaali tõstmine, mõistliku hinnaga energia tarnete tagamine ning keskkonnakaitse.
Peaminister rõhutas samuti " teadmiste vaba liikumise " olulisust, mistõttu eesistujariik esitab kevadisel ülemkogul ettepaneku tagada ka ideede ja teadmiste vaba liikumine.
Välispoliitika osas jätkab eesistujariik liitumisläbirääkimisi Horvaatia ja Türgiga.
Janša rõhutas, et suhted Lääne-Balkani ja eelkõige Kosovoga on üliolulised.
Ta leidis, et Kosovo "status quo" ei ole jätkusuutlik ning et "Kosovo probleemile on vaja erilahendust".
Peaminister lubas, et eesistujariik püüab leida lahendust, mis on vastuvõetav enamusele ELi riikidest ning mis samal ajal tagab piirkonna stabiilsuse pikemas perspektiivis.
Nõukogu eesistuja sõnul on tähelepanu vaja pöörata ka Serbiale, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile, Albaaniale, Montenegrole ning Bosnia-Hertsegoviinale.
Samuti tuleb jätkata Euroopa naabruspoliitika, Barcelona protsessi ning Euromediga seotud tegevusi.
Peaminister tõi lisaks tähelepanu vajavate teemadena esile ÜRO reformi, vaesuse vastase võitluse, kliimamuutuste vastase võitluse ja kultuuridevahelise dialoogi.
Oma sõnavõttu lõpetades ütles Janša: "Meie suurimaks sooviks on aidata kaasa rahulolevate eurooplaste arvu suurenemisele.
Me soovime, et ühel päeval võiks iga ELi tänavatel kõndiv inimene vastata kõhklemata küsimusele, kas ta hoolib ELi tulevikust, ja öelda: "Ma hoolin Euroopast, sest ma tean, et Euroopa hoolib minust"."
Komisjoni kõnevoor
Komisjoni president José Manuel BARROSO rõhutas samuti Lissaboni lepingu olulisust.
Ta tõi lisaks esile energia ja kliimamuutuste paketi ning uuendatud Lissaboni strateegia tähtsuse.
Fraktsioonide kõnevoor
Joseph DAUL (EPP-ED, FR) märkis, et Sloveenia on väga edukas - "mis meil võttis 50 aastat, olete teie suutnud saavutada 4 aastaga".
"Te sümboliseerite uute liikmesriikide integratsiooni," lisas ta.
Daul ütles, et tema fraktsioon toetab Sloveeniat tolle püüdlustes, eelkõige mis puudutab Lissaboni lepingu ratifitseerimist, keskkonnakaitset, energiaküsimusi, konkurentsivõimet, kultuuridevahelist dialoogi ning koostööd Balkanil.
Martin SCHULZ (PSE, DE) avaldas samuti Sloveenia eesistumisele toetust.
Ta märkis, et ELi laienemine ei ole veel otsustatud ning soovis teada, millised on eesistuja vaated Türgi liitumise osas.
Schulz leidis, et liit on endiselt kaugel Euroopa Komisjoni esimese presidendi soovist, et Türgist saaks ELi liige.
Graham WATSON (ALDE, UK) sõnas, et Euroopa ootab, et 2008. aasta oleks progressiaasta ning et progress algaks kohe.
Watson nentis, et Lääne-Balkan on õigusega eesistumise prioriteetide hulgas.
Samas on tema arvates Kosovo küsimus pakilisem kui Bosnia-Hertsegoviina teema.
Lisaks rõhutas Watson, et Serbiaga stabilisatsiooni- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise eeltingimuseks on riigi koostöö Jugoslaavia sõjatribunaliga.
Brian CROWLEY (UEN, IE) leidis oma sõnavõtus, et ELi ees seisvad suurimad väljakutsed on Lissaboni lepingu ratifitseerimine, Balkan, ELi uus energiapakett ning Iisraeli-Palestiina konflikti lahendamine.
Monica FRASSONI (Verts/ALE, IT) avaldas arvamust, et Sloveenia eesistumise ajal on kõige olulisemateks küsimusteks Lissaboni lepingu ratifitseerimine ning uus keskkonna-alane pakett.
Ta kritiseeris tuumaenergia uute kasutusvõimaluste uurimist ning nõudis, et edendataks tõeliselt jätkusuutlike energiate, nt päikese- ja tuuleenergia kasutamist.
Ka ei olnud Frassoni rahul partnerlusläbirääkimiste salastatusega ning tema sõnul ei ole parlamenti teavitatud nt läbirääkimistest Hiinaga.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) leidis, et rohkem tuleks rääkida tööajadirektiivist ja sotsiaalsest dumpingust.
Samuti tuleks tema arvates uurida, mis on tehtud 2 miljardi euroga, mis rahvusvaheline üldsus Kosovole abina on andnud.
Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK) kritiseeris peaministrit, öeldes, et too on sõlminud teiste peaministritega kokkuleppe mitte korraldada referendumeid.
Sloveenia oleks Bonde arvates pidanud näitama eeskuju ning referendumi korraldama.
Bonde rõhutas lõpuks, et referendumite korraldamist ei saa ära keelata ning et see on igaühe enda otsus.
Eesti saadiku sõnavõtt
Tunne KELAM (EPP-ED, EE) märkis, et "Sloveenia on esimene liikmesriik, kes totalitaarse kommunismi all kannatanuna võib nüüd juhtida Euroopat tervikuna".
Seetõttu on Sloveenia peaministril Kelami sõnul "ajalooline väljakutse ja võimalus" edendada erinevate ajalooliste kogemuste integratsiooni, et "luua ühine ja tasakaalustatud arusaam meie ajaloost kui Euroopa ühisest ajaloost".
Kelam leidis, et meil kõigil on vaja kindlustunnet, et kommunismi tingimustes toime pandud massimõrvad iial ei korduks ning "see on võimalik ainult siis, kui Euroopa tervikuna otsustab langetada totalitaarse kommunismi osas samasuguse moraalse ja poliitilise hinnangu, nagu on langetatud natsismi osas".
Arutelu: 16.01.2008
20080115IPR18585 Sloveenia eesistumise veebileht Audio, 33:35, ingliskeelne Audio, 12:44, ingliskeelne Audio, 36:03, ingliskeelne
ET
1
LINK
http://www.eu2008.si/en/?
ET
2
MULTIMEDIA
20080116MLT18743.asf
ET
3
MULTIMEDIA
20080116MLT18753.asf
ET
4
MULTIMEDIA
20080116MLT18797.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
