LÕPLIK
A6-0256/2005
1.8.2005
RAPORT
ELi ja India suhted: Strateegiline partnerlus
(2004/2169(INI))
Väliskomisjon
Raportöör:
Emilio Menéndez del Valle
PE 355.729v03-00
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS........................................................................................21
RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS.........................................24
MENETLUS ..............................................................................................................................28
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
ELi ja India suhete kohta: Strateegiline partnerlus
( 2004/2169(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. detsembril 2003 koostatud dokumenti “Turvaline Euroopa paremas maailmas.
Euroopa julgeolekustrateegia”;
– võttes arvesse Euroopa Komisjoni 16. juuni 2004. aasta teatist “ELi ja India strateegiline partnerlus” ( KOM(2004)0430 ) ning India vastust sellele teatisele tema 2004. aasta strateegiadokumendis;
– võttes arvesse tema 28. oktoobri 2004. aasta soovitust nõukogule ELi-India suhete kohta
sellel kuupäeval vastu võetud dokumendid , P6_TA(2004)0044 ning kõiki tema hiljutisi resolutsioone India ja selle piirkonna kohta;
– võttes arvesse üldasjade nõukogu 11. oktoobri 2004. aasta järeldusi Euroopa Komisjoni teatise kohta;
– võttes arvesse 8. novembril 2004. aastal Haagis toimunud ELi-India viiendat tippkohtumist;
– võttes arvesse ELi ja India poolt viienda tippkohtumise lõpus 8. novembril 2004 avaldatud ühist pressiteadet ja sama kuupäevaga kultuurisuhete ühisdeklaratsiooni ning ELi ja India ilmset kavatsust koostada tegevuskava ELi-India strateegilise assotsiatsiooni kohta ning uue ühise poliitilise deklaratsiooni kohta, mis võetakse vastu 2005. aasta septembris Indias toimuval kuuendal tippkohtumisel;
– võttes arvesse ELi-India seitset ümarlauakohtumist, mis toimusid 2001. aastal Lissabonis peetud ELi-India tippkohtumisel koostatud päevakorra tulemusena, eesmärgiga lähendada Euroopa ja India kodanikuühiskonda ning lootuses luua ELi-India teaduskeskuste võrgustik;
– võttes arvesse nõukogu eespool mainitud 11. oktoobri 2005 aasta järeldusi ning viidet ELi-India inimõiguste teemalist dialoogi;
– võttes arvesse inimõigustealase teadlikkuse tõstmise tegevust ning hea valitsemistava ja otsustusprotsessis kohaliku osalemise edendamise projekte linnade ja külade tasandil, mida toetab Euroopa demokraatia ja inimõiguste Euroopa algatus (EIDHR) ning muud sellega seonduvad projektid;
– võttes arvesse, et 2004. aasta novembris külastas New Delhit Euroopa Parlamendi delegatsioon suhete alal Lõuna-Aasia riikide ja Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsiooniga (SAARC);
– võttes arvesse kaubanduse eest vastutava voliniku Peter Mandelsoni 2005. aasta jaanuaris toimunud India-visiiti ning eelkõige tema osalemist Calcuttas toimunud konverentsil, kus ta pidas kõne teemal “Ülemaailmne majanduskava: Euroopa ja India väljakutse”;
– võttes arvesse India poolt 2005. aasta veebruaris korraldatud G-20 kohtumist ning India osalemist vaatlejana viimasel G-7 kohtumisel;
– võttes arvesse 2005. aasta märtsis New Delhis India Kaubandus- ja Tööstuskodade Föderatsiooni peakontoris toimunud India-USA parlamentaarset foorumit;
– võttes arvesse, et piirkonda külastas 2005. aasta märtsis USA välisminister Condoleeza Rice ning aprillis külastas Hiina peaminister Wen Jibao Pakistani, Bangladeshi, Sri Lankat ja Indiat;
– võttes arvesse WTO 14. novembril 2001. aastal vastu võetud Doha deklaratsiooni TRIPSi ning rahvatervise kohta;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja arengukomisjoni arvamusi ( A6-0256/2005 );
A. arvestades asjaolu, et EL ja India on maailma suurimad demokraatiad ning nende ühine pühendumine demokraatiale, pluralismile, õigusriigile ja mitmepoolsusele rahvusvahelistes suhetes aitavad kaasa rahu ja stabiilsuse tagamisele kogu maailmas;
B. arvestades India ja ELi ühist arusaama, mille kohaselt kaubandus, investeeringud ja vaba konkurents on majandusarengu võtmetegurid, ning arvestades, et nii India kui ka EL tunnistavad, et selle arengu edendamiseks tuleb tagada sotsiaal-majanduslik ühtekuuluvus, keskkonnakaitse ja tarbijate õigused;
C. arvestades, et EL on India suurim kaubanduspartner ja välismaiste otseinvesteeringute suurim allikas;
D. arvestades, et 2004. aasta mais valimised võitnud Kongressipartei sai oma valimistoetuse maaelanikkonnalt, mis pidas end India “tehnoloogilise plahvatuse” hüvedest kõrvalejäetuks;
E. arvestades, et India oma tohutus keelelises, sotsiaalses ja usulises mitmekesisuses on 1,069 miljardi suuruse rahvastikuga paradokside maa, mille ühiskond on küll avatud, kuid millel seisab ees ülesanne tuua 370 miljonit inimest välja vaesusest, sest kuigi India on üks maailma juhtivaid riike infotehnoloogia alal, elatub 550 miljonit inimest Indias põllumajandusest;
F. arvestades, et 34,7% India elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri ja veerand neist elab linnapiirkondades; arvestades, et seetõttu peavad Indias jätkuma ELi vaesuse likvideerimise programmid, et aidata kaasa aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele;
G. arvestades, et nii Euroopa Liit kui ka India on demokraatlikud ja avatud ühiskonnad;
H. arvestades, et India on Indoneesia järel maailmas teisel kohal moslemite arvu poolest, ning arvestades, et Euroopa Liidus elab mitu miljonit selle religiooni ja kultuuri esindajat;
I. arvestades, et ELil ja Indial on potentsiaali jõuda privilegeeritud suheteni rahvusvahelistes suhetes; tunnustades, et nad esindavad maailma kaht suurimat demokraatiat; rõhutades India potentsiaali ELi partnerina uute ja noorte demokraatiate julgustamisel;
J. arvestades, et India ja Pakistan on alates 2004. aasta algusest olnud pidevas dialoogis, et lõpetada mõned omavahelised vaidlused;
K. arvestades, et Kashmiris, samuti India Punjabi ja Haryana osariikides ning Pakistani Punjabi ja Sindhi provintsides võib aga sealse kasvava veenappuse tõttu olla küpsemas uus kriis, mis võib äratada uue ja ohtliku konflikti;
L. arvestades, et ressursside pidevat vähenemist silmas pidades on üleilmne naftavajadus strateegiliste ja poliitiliste pingete potentsiaalne allikas;
M. arvestades, et Indias imporditakse 70% kogu tarbitavast energiast;
N. arvestades, et 1. aprillil 2005 asendati suur hulk kohalikke makse riikliku käibemaksuga, millelt loodetakse teenida kümneid miljoneid dollareid aastas; arvestades, et enamik, ehkki mitte kõik India osariigid on selle uue seaduse vastu võtnud;
Riiklik olukord
1. tervitab India demokratiseerimisprotsessi ja tema poolt rahvusvahelises kontekstis võetud kohustusi;
2. väljendab oma kavatsust aidata kaasa ELi ja India vaheliste suhete tihendamisele kooskõlas Euroopa Komisjoni eespool mainitud teatisega, ELi-India viienda tippkohtumise järeldustega ning Euroopa Parlamendi eespool mainitud soovitusega, samuti oma jätkuvat soovi arendada ja tugevdada kahepoolseid suhteid;
3. rõhutab India märkimisväärset kultuurilist, poliitilist ja nüüd ka majanduslikku tähtsust, mis pole varem leidnud piisavat kajastust India ja Euroopa lepinguliste suhete näol;
4. tervitab südamlikult ELi ja India vahelise strateegilise partnerluse kokkulepet, mis annab ELi ja India vahelistele suhetele sama suure tähtsuse, nagu on ELi suhetel Hiina, Venemaa, Jaapani, USA ja Kanadaga;
5. peab oluliseks, pidades silmas mitte-Euroopa valitsuste ja avaliku arvamuse selget soovi sõlmida Indiaga strateegilisi liite, et komisjon teeks erilisi jõupingutusi Euroopa Liidu profiili tõstmiseks Indias ning sealse teadlikkuse tõstmiseks ELi institutsioonidest, põhimõtetest, väärtustest ja eesmärkidest;
6. toetab kõiki eesmärke, mis on ära toodud Euroopa Komisjoni teatises ELi ja India strateegiliste partnerlussuhete kohta;
7. leiab siiski, et komisjoni esitatud strateegilises partnerluses visandatud eesmärke tuleb uute ressurssidega korralikult rahastada, et meie kohustusi ja püüdlusi oleks võimalik saavutada; nõuab, et strateegilise partnerluse eesmärkide saavutamiseks vajalikke lisavahendeid ei võetaks mitte olemasolevatest ELi projektidest ja programmidest Indias, vaid et need lisataks neile;
8. hindab ja toetab tõsiasja, et strateegiline partnerlus asetab erilise rõhu poliitilisele dialoogile; rõhutab siiski, et millenniumi arengueesmärkide saavutamine ja tõhus võitlus vaesuse vastu peaksid jääma ELi-India strateegilise partnerluse keskseteks elementideks;
9. nõustub, et inimarengu näitajaid aluseks võttes on India teinud viimastel aastakümnetel märkimisväärseid edusamme ning muutunud arenguabi saajast osaliselt arenguabi andjaks; väljendab siiski muret nende indialaste püsivalt suure hulga pärast, kes peavad endiselt elama täielikus vaesuses ning kellel puuduvad igasugused õigused;
10. kutsub Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles alustama kiiremas korras koostööd India valitsusega ühiskondliku ebavõrdsuse all kannatavate sektorite – eriti naiste, laste ja ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade, nt kastiväliste inimeste ja põliselanike – olukorra parandamiseks;
11. väljendab rahulolu viiendal ELi ja India tippkohtumisel saavutatud kokkuleppe üle koostada ühiselt ELi-India strateegiliste partnerlussuhete tegevuskava ja uus ühine poliitiline deklaratsioon, mis peaks heaks kiidetama kuuendal ELi ja India tippkohtumisel 2005. aastal;
12. märgib, et India ja Hiina kahepoolsed suhted on laienemas ning need kulmineerusid kahe riigi tippkohtumisega New Delhis 11. aprillil 2005; tervitab asjaolu, et tippkohtumise ühiskommünikee kohaselt “on kahe riigi juhid kokku leppinud luua India ja Hiina vahelise strateegilise ja koostööpartnerluse rahu ja õitsengu nimel”; tervitab asjaolu, et India ja Hiina vahelisele piiriküsimusele leitakse nähtavasti lahendus; märgib, et kokkulepe aitab oluliselt kaasa piirkonna stabiilsusele, võimaldab mõlemal poolel vähendada piirikaitsekulutusi ning vähendab kahe Aasia suurriigi vahelise pinge ärakasutamist teiste poolt;
13. tervitab asjaolu, et “kriketidiplomaatia” viis India peaministri ja Pakistani presidendi tippkohtumiseni New Delhis (17. aprillil 2005); tervitab asjaolu, et mõlemad pooled teevad usalduse suurendamise meetmete konsolideerimisel järkjärgulise kahepoolse normaliseerimise kaudu edusamme, mis võivad viia Kashmiri piiriküsimuse poliitilise lahendamiseni; märgib rahuloluga, et ühine kaubanduskomisjon on taastatud, ning märgib, et kaks riiki on kokku leppinud Iraanist Indiasse läbi Pakistani territooriumi kulgeva gaasijuhtme ehitamise projekti edendamises, mis kahtlemata loob poolte vahel positiivseid sidemeid;
14. tunnustab USA õiguspäraseid püüdlusi luua Indiaga strateegiline liit, samuti huvi, mida see tekitab India ladviku teatavates sektorites, kuid on veendunud nendes olulistes eelistes, mida Euroopa oskusteave ja vastuvõtlikkus võivad Indiale pakkuda; soovitab seetõttu, et EL ei loobuks jõupingutustest ELi ja India vahelise strateegilise assotsiatsiooni kiireks kindlustamiseks; usub, et selle strateegilise partnerluse eesmärkide täitmiseks on vaja eraldada uusi ressursse;
15. leiab, et samas kui kahe poole vaheline süstemaatiline ja struktureeritud dialoog majandus- ja kaubandusasjades on strateegilise partnerluse osana väga oluline, peab liit pöörama erilist tähelepanu poliitilise ja strateegilise koostöö suurendamisele ja tugevdamisele, arvestades India ja liidu ühist kindlat veendumust, et maailma saab muuta turvamisemaks mitmepoolsusel ja rahvusvahelise õiguse austamisel ning ÜRO filosoofial, hartal ja otsustel põhinevate rahvusvaheliste suhete kaudu;
16. ärgitab liitu ja Indiat – et viia ellu mitmepoolsus, mida mõlemad rahvusvahelistes suhetes toetavad – looma rahvusvaheliste kohtumiste või konverentside eel toimivat vastastikust nõustamismehhanismi ühiste algatuste kavandamiseks või nendel puhkudel tõstatatud probleemidele ühiste vastuste andmiseks;
17. leiab, et arvestades India avaliku arvamuse ja äriringkondade hulgas laialt levinud arvamust, mille kohaselt Euroopa Liit ei ole üks tervik, vaid pigem 25 riigist koosnev konglomeraat, tuleb ühendusel ja liidu ametiasutustel vastu võtta teavitamis- ja nähtavusstrateegia, mis aitab India ühiskonnal ja ametiasutustel paremini mõista liidu suunas liikumise, sealhulgas ühtse välis- ja julgeolekupoliitika edusamme, mis tulenevad Euroopa uue põhiseaduse jõustumisest;
18. tervitab asjaolu, et Manmohan Singhi uus valitsus on astunud olulisi ja positiivseid samme vajalike sotsiaalmajanduslike reformide osas;
19. tervitab asjaolu, et demokraatlik kultuur ja areng on saavutanud Indias väga kõrge taseme, nagu näitab koalitsioonivalitsuste korralik toimimine föderaal- ja osariikide tasandil; ja et see võimaldab majandus- ja sotsiaalreformi edenemist, mis muul juhul ei oleks võimalik;
20. leiab siiski, et arvestades India sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise elu äärmist keerukust ja mitmekesisust, ei taga see protsessi kulgemist ilma raskuste ja muutliku õnneta;
21. tervitab asjaolu, et 2005 aasta juunis vabastati 450 last vanuses 6–14, kes Mumbais politsei järelevalve all orjuse tingimustes ebaseaduslikult töötasid, ning et neid ekspluateerinud 42 hoolimatut ärimeest vahistati; väljendab aga siiski oma ärevust UNICEFi raportite üle, mille kohaselt töötab Indias 17 ja pool miljonit last (mõne VVO andmetel kaks korda rohkem), enamik neist ebainimlikes tingimustes; kiidab India politsei ja tööhõiveasutuste poolt ilmselt omaksvõetud uut lähenemist, mille kohaselt ekspluateerijad vastutusele võetakse, ning ärgitab neid tagama piisavaid ressursse ja jätkuvat poliitilist tahet, mis võimaldaks ühiskonna selle häbiväärse nuhtluse likvideerida;
Majandusküsimused
22. märgib, et valitsus toetab majanduse struktuurimuudatusi ning on saavutanud edu mitmete valdkondade dereguleerimisel (mobiilside, kindlustus, energeetika, lennundus jms.); tervitab asjaolu, et uue valitsuse esimeses eelarves on ette nähtud struktuurilised parandused, tariifide vähendamine ja välisomandi piirangute tühistamine ning et valitsus asub riigiettevõtteid erastama;
23. arvestades, et India ja Euroopa Liit jagavad seisukohta, et majandusarengu võtmetegurid kaubandus, investeeringud ja vaba konkurents, kuid et kui soovitakse, et see areng oleks harmooniline ja õiglane, tuleb arvesse võtta majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, keskkonda ja tarbijate õigusi tugevdavaid põhilisi sotsiaalseid vajadusi, ärgitab India valitsust oma tohutule arengutööle asudes pöörama neile asjadele tähelepanu;
24. seda silmas pidades ning arvestades seda ühtset arusaama, ärgitab Indiat ja liitu ühiselt tegelema mõlemale poolele ühist huvi pakkuvate tööstus-, keskkonna-, arengukoostöö, kaubandus-, investeeringu- ja hea valitsemise poliitika aspektidega;
25. ärgitab India erasektorit, mis on valitsuse täielikust usaldusest kasu saanud ning mängib riigi poolt koostatud, riigi säästlikuks arenguks hädavajalikes majandusmeetmetes ja -kavades võtmerolli, näitama nendes kavades osaledes üles ülimat sotsiaalset tundlikkust;
26. märgib ära India Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi poolt ekspordi soodustamiseks teatavaks tehtud meetmed, sealhulgas ühtse avaldusvormi kasutuselevõtmise, mis võib oluliselt vähendada praegust ülemäärast bürokraatlikku asjaajamist;
27. tervitab ka otsust lühendada ooteaegu riigi ülekoormatud sadamates, mis koos Rahandusministeeriumi algatusel 2005. aastal heakskiidetud riigieelarves sisalduvate sadamatele ning teistele suurtele infrastruktuuriobjektidele ettenähtud finantsmeetmetega võivad oluliselt soodustada importi ja eksporti;
28. tervitab asjaolu, et mõlemad pooled on otsustanud koordineerida oma tegevust geograafiliste tähiste vallas ning on leppinud kokku pidada selle valdkonna strateegia kavandamiseks seminare;
29. suhtub positiivselt viiendal ELi ja India tippkohtumisel sõlmitud kokkulepetesse, millega soovitakse hõlbustada ning arendada kahepoolset kaubandust ja investeeringuid, arvestades, et kahepoolsete kaubandussuhete maht on potentsiaalsest selgelt väiksem; samas osutab, et India jaoks on esmatähtis avada enam oma turgu ja viia läbi majanduslikke reforme, mis on suunatud tariifide kaotamisele, mittetariifsete piirangute kõrvaldamisele ja intellektuaalse omandi õiguste tõhusale kaitsele;
30. usub, et nii ELi kui India huvides on töötada koos Doha arenguagenda (DDA) läbirääkimiste eduka lõpptulemuse nimel, selles osas peavad mõlemad pooled püüdma leida DDA võtmeküsimustes nii lähedasi seisukohti kui võimalik, eriti kasulikud oleks tihedamad kontaktid Euroopa Parlamendi ja India Parlamendi liikmete vahel;
31. loodab, et India täidab käimasolevatel Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimistel oma võtmerolli ja aitab aktiivselt kaasa probleemide lahendamisele eriti mittepõllumajanduslike toodete turulepääsu valdkonnas;
32. tunnistab vajadust tugevdada kahepoolset koostööd, keskendudes kaubanduse tehnilistele takistustele ja rahvatervist puudutavatele küsimustele, astudes dialoogi kaubanduse kaitsemeetmete ja üldisemalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadele vastavuse teemadel;
33. kutsub üles ELi ja India investeeringuid puudutavatel kõnelustel võtma arvesse välismaiste investorite sotsiaalpoliitilist vastutust vastuvõtjariigis; rõhutab lisaks, et ettevõtetele antavate õigustega peaksid kaasnema kohustused ja et investorid peaksid vastuvõtjariigis kohaldama vähemalt ILO põhilisi töönorme;
34. tervitab New Delhis asuva valitsuse otsust luua välisinvesteeringute ligimeelitamiseks erimajandustsoonid ning ärgitab Indiat uuendama ja reformima oma tööõiguse alaseid õigusakte, kaitstes samas oma töölisi ekspluateerimise eest, tagades nii tööandjate kui ka tööliste õigused ja kohustused;
35. leiab, et mobiilsidesageduste jaotamine on ELi jaoks olulise tähtsusega, sest sellel on tõsised tagajärjed mobiiltelefonidele (GSM); kutsub Indiat üles osutama kohast tähelepanu mobiilsidesageduste kooskõlla viimisele Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu standarditega;
36. kutsub Indiat üles vastama positiivselt sellistele ettepanekutele, nagu tegi India peamine kaubanduspartner ASEANis –Malaisia – vabakaubanduspiirkonna loomiseks, sest seda liiki ettepanekud võivad aidata kaasa piirkonna mitmete rahvaste ja riikide stabiilsusele, arengule ja õitsengule;
37. märgib, et Indias on tekkimas arvukas ja kasvav keskklass, mis ei ole käsitletav mitte ainult teatavate kaubandustoodete positiivse sihtrühmana, vaid mis on eelkõige ka vastuvõtlik Euroopa kultuurile;
38. ärgitab ELi ja Indiat vankumatult julgustama kavandatava strateegilise partnerluse ühe osana konkreetse kultuuralase koostööprogrammi kindlustamist ja pidevat uuendamist; usub, et see on mõlema poole rikkalikku kultuurilist mitmekesisust arvestades oluline, ning usub, et teadlikkust neist kahest kultuurist ja sellealane teavitamine India ja Euroopa kodanike hulgas aitab anda sellele partnerlusele tugevama aluse;
39. tervitab komisjoni ja India valitsuse hiljutist kokkulepet, mille kohaselt esimene pakub India üliõpilastele Erasmus Munduse programmi raames tuhat stipendiumi (33 miljonit eurot) Euroopa ülikoolides õppimiseks, mis kahtlemata aitab kaasa eelmises lõikes sätestatud eesmärkide täitmisele; märgib, et India kultuurisuhete nõukogu pakub Euroopa üliõpilastele võimalusi õppida India ülikoolides, kuid kutsub üles selle vastu suuremat huvi üles näitama, et aidata aktiivsemalt kaasa strateegilise partnerluse aluste kindlustamisele;
40. avaldab lootust, et India koos teiste soodustatud maadega vastab samuti teiste arengumaade kutsele leidmaks lahendusi probleemidele, mis kahtlemata tekivad seoses tekstiili impordi kvantitatiivsete piirangute keelustamisega , arvestades seda, et Indiale tuleb nimetatud meede arvatavasti eriti kasuks.
Loodab samuti, et India hoidub kõikidest ebaõiglastest kaubandustavadest ELi tööstuse suhtes, et EL ei oleks omalt poolt sunnitud kasutama asjakohaseid kaubanduse kaitsemeetmeid kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega;
41. märgib, et Indial on juba tohutu geopoliitiline tugevus, mis põhineb majanduslikul tugevusel, seda eriti uute tehnoloogiate valdkonnas, ja rõhutab, et Indiat tuleb seetõttu käsitleda ülemaailmselt tunnustatud “globaalse tegijana” ja et sellest tuleneb India jaoks ka suurem sotsiaalne vastutus;
42. rõhutab ka seda, et EL peaks aitama Indiat võitluses vaesusega ja India arengueesmärkide saavutamisel üleüldse.
Rõhutab samuti seda, et EL peaks tegema Indiaga koostööd paljudes valdkondades, sealhulgas arengupoliitika, valitsemine, keskkonnasäästlikkus ning sotsiaalne ja majanduslik ühtekuuluvus;
43. rõhutab sellele lisaks, et EL peaks pidama oluliseks ergutada ja toetada Indiat rahvusvaheliste tööhõivet puudutavate standardite kohaldamisel , eriti läbi põhiliste ILO konventsioonide ulatusliku ratifitseerimise ja praktilise rakendamise kaudu; ja eriti vajadust võidelda laste tööjõu kasutamisega, mis on Indias täna jätkuvalt suur probleem, tööle võetava isiku vanuse alammäära käsitleva vanuse alammäära konventsiooni (nr 138) kaudu;
Areng
44. on tõsiselt mures AIDSi leviku pärast riigis, mis võib muutuda piirkonnas epideemiaks, kui sellega tõsiselt ei tegeleta, ning kutsub India valitsust üles võtma endale kindlad kohustused esmajoones selle probleemi lahendamiseks, vahetades teavet ning püüdes luua ühiseid strateegiaid teiste mõjutatud riikidega;
45. mõistab New Delhis asuva uue valitsuse kaalutlust, et tema tehtud õigusaktide ettepanekud geneeriliste ravimite tootmise keelustamise kohta, mille parlamendi alamkoda on vastu võtnud, aitavad ligi meelitada väliskapitali ning moderniseerida kohalikku ravimitööstust; usub kindlalt, et uus seadus peaks tegema mööndusi avalikkust huvitavatele ravimitele, nagu muuhulgas AIDSi, vähi, malaaria, tuberkuloosi ja kollatõve vastastele ravimitele; usub, et usaldusväärsete ja taskukohaste ravimite, eriti AIDSi ravimite kättesaadavus on hädavajalik; kutsub India ametiasutusi üles tagama, et elusloomade kasutamisele teaduslikes katsetes kohaldataks loomade heaolu rahvusvahelisi standardeid ning et selliseid katseid minimeeritaks ja neile leitaks alternatiivid;
46. juhib tähelepanu asjaolule, et pooled vaestes riikides viirusevastaseid ravimeid võtvatest patsientidest kasutavad Indias toodetud ravimeid; kutsub ELi üles toetama Indiat intellektuaalomandi seaduste edasises rakendamises viisil, millega välditakse tõkkeid hädavajalike ravimite tootmisele, turustamisele ja ekspordile, ning looma sel moel keskkonda, mis jätkuvalt julgustab ja soodustab India geneerilisi ravimeid tootva tööstuse investeeringuid arengumaadele soodsate hädavajalike ravimite pakkumisse;
47. meenutab, et WTO lubab selliseid mööndusi ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide Doha deklaratsioon kehtib endiselt, mille kohaselt “lepingut saab ja tuleb tõlgendada ja rakendada viisil, mis toetab WTO liikmete õigust kaitsta rahvatervist ning eelkõige edendada kõikide juurdepääsu ravimitele”;
48. ärgitab Euroopa Komisjoni ja Indiat tegema alaliste ja pidevate lepingute alusel koostööd Doha arengukava (DDA) edukaks lõpuleviimiseks nii, et sellest saaksid kasu kõik asjaomased pooled;
49. seda silmas pidades usub, et India ja Euroopa läbirääkijail peab olema võimalik luua kahepoolsete ja mitmepoolsete teemade käsitlemiseks otsesed ja alalised sidemed; see aitab tagada tasakaalustatud ja vastastikku kasulikud edusammud Doha arengukava põhipunktide elluviimisel;
50. kutsub ELi ja Indiat üles uurima esimesel võimalusel koostöövõimalusi kolmandate riikide ühistes arenguprojektides ning võtma vajalikud sammud nende elluviimiseks niipea, kui nende projektide teostatavus on kinnitust leidnud;
51. tervitab asjaolu, et mõlemad pooled on leppinud kokku pidada ELi-India keskkonnafoorumi esimene kohtumine 2005. aasta oktoobris-novembris, ning kutsub komisjoni üles pühendama erilist tähelepanu India jaoks prioriteetsetele valdkondadele nagu taastuvad energiaallikad, keskkonnasäästlikud tehnoloogiad ja jäätmekäitlus ning andma kõikvõimalikku abi;
52. kutsub India valitsust üles võtma kindlaid ja tõhusaid meetmeid dumpingu vältimiseks kaubanduses Euroopa Liiduga;
Keskkond ja põllumajandus
53. rõhutab, et suurenev looduskeskkonna hävitamine Indias, mis puudutab veekogude reostust, muldade degradeerumist, õhusaastet, bioloogilise mitmekesisuse kadumist ja kliimamuutusi, on aina kasvav probleem, eriti elanikkonna vaese osa jaoks; rõhutab tungivat vajadust edendada ELi ja India vahelist koostööd selles valdkonnas;
54. ärgitab Indiat, mis on allkirjastanud Kyoto protokolli, kuid millele on antud ajutine mööndus teatavate kohustuste osas, näitama üles suuremat tundlikkust globaalse soojenemise küsimuses, viies oma arenguvajadusi ja -eesmärke ellu mõistlikul ning säästva arenguga kooskõlas oleval viisil;
55. on mures riigi suurematel looduskaitsealadel leiduvate tiigrite arvu ärevusttekitava vähenemise pärast ja kutsub India valitsust üles suurendama jõupingutusi selle vähenemise taga seisva korruptsiooni ja ebapädevuse vastu võitlemisel;
56. leiab, et selle looma kaitseks võetud järelevalve- ja kontrollimeetmeid tuleb tugevdada, eelkõige Rajasthani, Madhya Pradeshi ja Bihari osariikides; seda silmas pidades ärgitab andma hiljuti loodud loomastikuvastaste kuritegude uurimisbüroole vajalikke vahendeid tema tõhusa töö tagamiseks;
57. kutsub komisjoni üles selle asjaga tegelema ning tagama asjakohase koostöö, sest tiigrid ei ole olulised mitte üksnes India ökosüsteemi ning turismisektori jaoks, vaid neid võib pidada ka inimkonna pärandi osaks;
58. kutsub tsiviilotstarbelise tuumaenergia valdkonnas koostöövõimelisi ELi liikmesriike üles kaaluma India tohutut ja kasvavat energiavajadust ning teha otsus Indiaga selles valdkonnas koostöö suurendamise kohta;
59. on mures tõsise põllumajanduskriisi pärast, mis mitmete ekspertide hinnangul võib veenappuse tõttu riigi mitmetes osades mõne aasta jooksul kaasa tuua väga tõsiseid tagajärgi, ning kutsub komisjoni ja nõukogu üles pöörama sellele küsimusele suurt tähelepanu;
60. märgib, et kakskümmend aastat pärast toksiliste gaaside leket Union Carbide Corporationi pestitsiiditehases Bhopalis, mis tappis üle 22 000 inimese ja põhjustas lisaks kümnetel tuhandetel kroonilisi ja invaliidistavaid haigusi, ei ole objekti siiani puhastatud ning toksilised jäätmed saastavad jätkuvalt keskkonda ja põhjavett; kutsub India ametiasutusi ja Dow Chemicals’i üles objekti ning sellest mõjutatud ümbrust viivitamatult puhastama, tagama ohvritele täielik heastamine ning võtma juhtunus süüdiolevad isikud vastutusele;
61. kutsub ELi üles kohaldama strateegilist partnerlust viisil, mis tagab kohapeal käegakatsutavad muutused ning julgustab kogu maailma inimesi partnerluses osalema, et parandada oma töötavasid ja elukvaliteeti ning vahetada ideid ja parimaid tavasid kõikides valdkondades, eelkõige tööstuses ja põllumajanduses;
62. on seisukohal, et koostööd tuleb enam toetada teaduse ja tehnoloogia valdkonnas .
Ennekõike on eesmärk edendada dialoogi kõikidel tasanditel, keskendudes teemadele, mis on ühise huvi objektiks, näiteks nagu infotehnoloogia, biotehnoloogia, e-kaubandus ja tekstiil; oluliseks faktoriks on ülikoolide kontaktide ja vahetuste tihendamisele kaasaaitamine;
Inimõigused
63. usub, et tõelist partnerlust iseloomustab avatud ja aus dialoog kõigil vastastikust huvi pakkuvatel teemadel, ning tervitab seetõttu asjaolu, et strateegiline partnerlus näeb ette inimõiguste alase dialoogi avardamist ja institutsionaliseerimist;
64. tervitab India ülemkohtu otsust lasta läbi vaadata üle kahe tuhande politsei poolt lõpetatud kaebusasja ning ligikaudu kakssada õigeksmõistmisega lõppenud asja seoses 2002. aastal Gujarati osariigis toimunud kahe tuhande moslemi massimõrvaga; tervitab India riiklikku inimõiguste komisjoni tema sõltumatu ja järeleandmatu töö puhul selles küsimuses ja muudes küsimustes nagu kastipõhine diskrimineerimine ning muuhulgas dalitite ja adavaside diskrimineerimine; ning usub, et kohtutele ja poliitilistele ametivõimudele tuleb anda piisavalt aega oma töö lõpetamiseks ilma välise sekkumiseta, mis võib lõppkokkuvõtteks avaldada ebasoodsat mõju; nõuab selles protsessis koostööd inimõiguste organisatsioonidega;
65. seoses naiste diskrimineerimise ja naistevastase vägivallaga kutsub valitsust üles jätkama oma erimeetmeid koduvägivalla tõhusaks likvideerimiseks ning ohvrite abistamiseks; nõuab ka jätkuvate jõupingutuste tegemist tüdrukute hariduse edendamisel, aidates sel moel kaasa aastatuhande 2. ja 3. arengueesmärgi saavutamisele;
66. tunnustab, et India on sajandite vältel säilitanud oma territooriumil rahvuste, religioonide, kultuuride ja keelelise mitmekesisuse, andes läänele ja Euroopale eeskuju, ning kutsub India valitsust üles valvsusele kogukondades tekkivate rahvuste, religioonide ja kultuuride vaheliste pingete suhtes, mis ohustavad India sallivuse ja kooseksisteerimise põlispärandit;
67. olles teadlik uue valitsuse tõestatud moderniseerimiskavatsusest, ärgitab valitsust resoluutselt ellu viima järjest aeglasema ja iganenuma kohtusüsteemi reformi; mõnikord põhjustab kohtusüsteemi aeglus või politseipoolsed kuritarvitusjuhtumid või tegevusetus, seda eelkõige teatavates vägistamisjuhtumistes, elanikkonnas pettumust, ajendades omakohust; tervitab siiski asjaolu, et see on esile kutsunud eelkõige nende teemade ning üldiselt kohtusüsteemi olukorda puudutava avaliku arutelu;
68. kutsub New Delhi valitsust kaotama surmanuhtluse kasutamine oma kohtusüsteemis;
69. juhib tähelepanu asjaolule, et India on üks vähestest demokraatlikest riikidest, mis ei ole ratifitseerinud 1977. aastal allkirjastatud piinamisevastast ÜRO konventsiooni, ning märgib, et selle ratifitseerimine on ELi ja India vaheliste suhete tugevdamise oluline eeltingimus; kutsub teda üles ratifitseerima ka laste töö kaotamise ning kollektiivläbirääkimiste edendamise konventsioone;
70. rõhutab, et EL peab ärgitama Indiat täielikult täitma komisjoni soovitusi rassilise diskrimineerimise likvideerimise kohta;
71. ärgitab Indiat ühinema Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga;
72. kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles astuma Indiaga dialoogi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuutide ratifitseerimise, surmanuhtluse kaotamise, esmajoones piinamise ja lapstööjõu vastaste konventsioonide, samuti Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti (ICCPR) ning naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni (CEDAW) lisaprotokollide ratifitseerimise üle;
Rahvusvaheline olukord
73. märgib, et Washingtoni ja New Delhi vaheline kavandatav strateegiline assotsiatsioon näeb ette USA õhusõidukite müümist ning kosmose- ja tsiviilotstarbelise tuumatehnoloogia jagamist;
74. märgib üllatuse ja murelikkusega ära uudised, mille kohaselt Washington on valmis müüma Pakistanile hävitajaid F-16, mis suudavad vedada tuumarelvi;
75. tunnustab, et India on mänginud suurt rolli konfliktide ennetamises ja rahuvalves näiteks Afganistanis; tervitab tema reageeringut hiljutisele rojalistlikule riigipöördele Nepalis; kutsub Indiat kui SAARCi suurimat liiget üles võtma SAARCi piirkondliku koostöö edasiarendamises juhtpositsiooni;
76. märgib, et EL peab suurendama piirkondlikku koostööd Lõuna-Aasias ja töötama ka strateegilise lähenemise nimel, et laiendada ELi suhteid Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsiooniga;
77. märgib ära India, Pakistani ja India vastastikuse lähenemise, mille tulemusena kaalutakse Iraanist läbi Pakistani territooriumi Indiasse kulgeva gaasijuhtme ehitamist; leiab, et seda liiki rahumeelse olemusega, piirkonna inimestele kasulikke ning ühiste huvide võrgustikku loovaid projekte, mis hoiavad ära nendevaheliste konfliktide võimalused ning soodustavad piirkonna stabiilsust, tuleb toetada;
78. tervitab edu märke, mida on täheldatud India ja Pakistani kahepoolsetel läbirääkimistel Kashmiri üle ja teisi vastastikuseid paindlikkuse ülesnäitamisi nagu hiljuti selle territooriumi kahe – India ja Pakistani – osa vahel bussiühenduse avamist või India välisministri visiiti Pakistani ning Pakistani presidendi visiiti Indiasse;
79. mõistab hukka nimetatud bussiühenduse vastu selle avamise päeval 7. aprillil 2005 toimepandud terrorirünnakud;
80. tervitab India peaministri avaldust, mida toetas president ka Musharraf ja mille kohaselt Kashmiris asuvat Siacheni liustikku tuleks pidada “rahu mäeks” ning uueks sümboliks India ja Pakistani vahelise täieliku lepituse teel Kashmiri küsimuses, ning kutsub ELi seda positiivset algatust toetama, et saavutada võimalikult ruttu poolte vahel lõplik kokkulepe, sealhulgas sõjajõudude ümberpaigutamise ja piirkonnast väljaviimise osas;
81. kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama Indiat ja tema pädevaid julgeolekuteenistusi ja õiguskaitseorganeid nende taotluses saavutada Europoliga privilegeeritud partneri roll, et tõhusamalt võidelda rahvusvahelise terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega;
82. ärgitab Indiat koos Pakistani ja Iisraeliga ühinema tuumarelvade leviku tõkestamise lepinguga, mis on rahvusvahelise rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamise ja kindlustamise asendamatu mitmepoolne vahend ning loob õigusliku raamistiku tuumarelva edasise leviku tõkestamiseks;
83. ärgitab India valitsust ühinema Ottawa maamiinide konventsiooniga;
84. väljendab oma sügavat kurbust 2004. aasta tsunami põhjustatud inim- ja varalise kahju üle ning õnnitleb India valitsust tema ülesnäidatud solidaarsuse eest kiirel reageerimisel loodusõnnetusele ning eelkõige India mereväge, mis saatis mõjutatud piirkondadesse juba järgmisel päeval mitmed üksused; kutsub komisjoni üles tagama, et India kaasataks komisjoni tsunamijärgsesse rekonstrueerimisprogrammi;
0 0
85. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu liikmesriikidele, India valitsusele ja parlamendile ning SAARCi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.
EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
La situación interna.
Datos básicos
India y China albergan el 37% de la población del planeta y según la última edición de Perspectivas de la Población Mundial (World Population Prospects), Naciones Unidas, febrero 2005, India alcanzará 1.395 millones de personas en 2025 y 1.593 en 2050.
Los chinos serán 1.441 millones en 2025, pero descenderán a 1.392 millones en 2050, debido a su inferior tasa de natalidad.
La dependencia energética de la India, como la de China, es muy grande.
Hoy, el 70% de toda la energía que consume viene del extranjero.
Se estima que la enorme población y el elevado crecimiento económico harán que en 2025 llegue al 85%.
Ello explica la carrera para obtener y garantizar recursos energéticos (petróleo y gas) fuera de su territorio en la que India -y por supuesto China- está actualmente embarcada.
La UE e India necesitan cooperar en el seno del recientemente creado Panel energético para alcanzar un entendimiento mutuo en este crítico asunto.
Es mosaico de razas, religiones y culturas.
El 81'3% de la población es hindú, el 12% musulmana y el resto lo integran sijs, cristianos y otros.
Ello crea tensiones que a veces dificultan la convivencia, produciéndose en ocasiones situaciones muy conflictivas.
No obstante, la existencia de instituciones democráticas, una dinámica sociedad civil y prensa libre hace que tales desmanes no caigan en el olvido.
600 millones de personas dependen de la agricultura para vivir o sobrevivir, que representa un cuarto de la economía.
Y dispone de un sector tecnológico altamente desarrollado, envidia en muchas partes del mundo.
A pesar de su importante progreso en las dos últimas décadas, la pobreza continúa estando muy extendida.
Por su parte, veinte millones de indios viven en el resto del mundo y tienen una renta equivalente al 25% del PIB de la India.
Sin embargo, hay quien se pregunta por qué los indios residentes en el extranjero aportan tan poca inversión a la India
The Asian Age , New Delhi, 1-11-04. .
Constituye asimismo este país un mosaico de paradojas y contradicciones, comenzado por la existencia de desigualdades socio-económicas gigantescas que contrastan con el mencionado espectacular desarrollo tecnológico de algunos sectores productivos.
Hay Estados septentrionales de esta India federal que han crecido en población mucho más rápidamente que otros meridionales, pero también lo han hecho en pobreza porque su crecimiento económico ha sido más lento.
Algunos Estados del Sur, más avanzados socialmente, han sabido beneficiarse de la apertura y la prosperidad económica.
Razón por la que compartimos el criterio de la Comisión sobre el riesgo de fragmentación económica y separación entre los Estados principalmente de economía tradicional y aquellos mucho más acostumbrados a la competencia y a la economía de mercado.
De ahí que -sin cuestionar la oportunidad temporal y específica de la misma- quepa preguntarse sobre si la decisión de la Comisión de concentrar la ayuda al desarrollo en los que denomina Estados de "mentalidad reformista" (Chhattisgarh y Rajastán) no deba completarse lo antes posible con el apoyo a algunos de los Estados de "mentalidad no reformista", precisamente para impulsar la vía de la reforma.
Tampoco es leve el contraste entre una India tecnológica -sectorialmente avanzada y una administración pública (incluida la de justicia) muy lenta y burocratizada.
Un reciente estudio sostiene que el absentismo afecta a un tercio de los maestros de los colegios públicos y ocurre algo similar en las clínicas de atención primaria.
Ello hizo exclamar, a Manmohan Singh, durante su toma de posesión como primer ministro el año pasado: "Estoy convencido de que la administración, a cualquier nivel, no está adecuadamente equipada para satisfacer las necesidades del pueblo.
A cualquier nivel, la reforma de la administración es la tarea más urgente que hemos de afrontar".
Derechos humanos
La defensa de la democracia y el respeto de los derechos humanos son principios europeos fundamentales.
India es ejemplo de democracia, pero tiene aún un importante camino que recorrer en el apartado derechos humanos.
Cierto es que el nuevo gobierno liderado por el Partido del Congreso ha dado pasos significativos si lo comparamos con el anterior.
El ponente comparte la posición de la Comisión (Commission Staff Working Document, p.
14), que se expresa así: " In line with their common belief that full respect for human rights is the best guarantee for sustainable economic development and social stability, the two partners should hold regular exchanges of views, on issues such as: gender discrimination; minorities’ rights, in particular caste-based discrimination; religious freedom; the death penalty; the fight against terrorism; environmental rights ".
Sin embargo, manifiesta su sorpresa por el hecho de que un tema de tal trascendencia haya sido zanjado así: "We affirmed our willingness to continue discussing Human Rights in a comprehensive manner"
Joint Press Statement for 5th India-EU Summit de 8-11-04. ".
En la India persisten graves situaciones en torno a los temas enumerados en el Documento de la Comisión y en algunos casos están firmemente arraigados en el tejido social, económico e incluso político y , en ocasiones, de la combinación de estos tres factores se derivan situaciones muy complejas y potencialmente explosivas.
Cerrar los ojos o la realidad conduce al vacío.
El sistema de castas es un buen ejemplo, como evidencia un caso reciente en el Estado de Bihar, uno de los más pobres y por muchos considerados como el peor gobernado y donde la ley brilla por su ausencia y la corrupción y el nepotismo por su presencia.
Allí, en virtud de su prerrogativa constitucional, el gobierno de Nueva Delhi, ha impuesto (17-3-05) su facultad de gobernar directamente dicho Estado ("direct rule").
Al frente de dos importantes fuerzas políticas en Bihar se hallan dirigentes que se sirven de la casta como arma política.
La polarización en base a la casta no puede sino dañar el futuro de este Estado.
El ponente entiende que las violaciones de los derechos humanos constituyen un asunto muy delicado y que no pueden formularse acusaciones sin argumentos solidamente fundados, pero también opina que la defensa y protección de los derechos humanos es esencial para la pervivencia misma de la democracia y que por esa razón todo sistema político que se reconozca como tal debe considerar que los mismos son punto esencial del buen gobierno.
De ahí que, en lugar de entrar en polémicas estériles, el ponente haya decidido simplemente añadir su voz a la de quine representa la interpretación auténtica en esta materia, el prestigioso presidente de la Comisión Nacional de Derechos Humanos (CNDH), juez A. S. Anand.
He visitado en dos ocasiones (noviembre 2004 y mayo 2005) la sede de la CNDH en Nueva Delhi y conversado con el juez Anand, cuyos principios continúan siendo firmes.
El prologa el documento titulado Report on the Prevention of Atrocities against Scheduled Castes .
El juez Anand, recuerda que el artículo 15 de la Constitución india prohíbe expresamente la discriminación en términos de "raza" o "casta" y anima al gobierno y a la "activa y comprometida sociedad civil" a imponerse conjuntamente a las "injusticias históricas que han herido a los sectores más débiles de nuestro país, en especial los dalits y adivasis" (tribus y pueblos indígenas).
El juez Anand prosigue: " A pesar de especificas disposiciones en la Constitución y otras leyes, es una desgraciada realidad que la injusticia social y la explotación de las Castas Catalogadas y de las Tribus Catalogadas persiste.
Existen informes en la prensa sobre atrocidades contra personas de estos grupos y la frecuencia con que acontecen es motivo de alarma.
La humillación que todavía hoy sufren personas pertenecientes a las Castas Catalogadas en general y a los dalits en particular, más de medio siglo después de que la India se proclamara República, es una vergüenza...
Para la defensa de los derechos humanos, la Comisión se inspira en esta impactante observación del mahatma Gandhi: «Siempre ha sido un misterio para mí el que los hombres se sientan gratificados al humillar a otros seres humanos»".
Después de estas rotundas manifestaciones de su presidente, el ponente expresa su apoyo y confianza en la labor de la CNDH.
Sin embargo, suscita un punto que le produce cierta intranquilidad: el nombramiento en 2004 del señor P.C.Sharma, ex director de la Agencia Central de Investigación, policía federal, como miembro de la CNDH.
Con todo el respeto para su persona, cabe preguntarse si el currículum del señor Sharma es el más adecuado para trabajar en la CNDH, habiendo tantos expertos en el tema que podrían hacerlo.
Cunde entre esa sociedad activa y comprometida a la que alude el juez Anand la preocupación porque nombramientos de esta índole dañen la credibilidad de la Comisión.
El de P.C. Sharma ha sido impugnado ante el Tribunal Supremo, quien en un fallo de enero de 2005 se ha dividido a partes iguales, a favor y en contra, por lo que ha de repetirse.
Los nombramientos de los integrantes de la CNDH los realiza el presidente de la India, a propuesta de un comité compuesto por el primer ministro, el ministro de Interior, el presidente de la cámara alta del Parlamento y el líder la oposición en la misma, entre otros.
Temas económicos y comerciales
La UE es el mayor socio comercial de la India y el mayor inversor directo extranjero.
La economía india ha registrado una tasa de crecimiento del 8.5% durante el año fiscal 2003.
Entre los temas a destacar en las relaciones comerciales y económicas, señalamos:
El nuevo Sistema de Preferencias Generalizadas .
Aunque el nuevo sistema tenía previsto entrar en funcionamiento el 1 de abril, se ha retrasado debido al interés de algunos Estados miembros en graduar a la India del sector textil/tejido con un umbral del 10%.
La asignación del espectro para comunicaciones móviles.
Es un tema de crucial importancia para la UE ya que tiene serias consecuencias para la telefonía móvil (GSM).
La UE da gran relevancia a la alineación de las frecuencias de comunicaciones móviles en India de acuerdo con la normativa internacional determinada por la Unión Internacional de Telecomunicaciones (UIT).
En relación con los intereses de los empresarios europeos , es destacable la opinión del European Business Group , que insiste en la necesidad de un sistema transparente que ponga fin a la discriminación existente entre las compañías nacionales y extranjeras en la fiscalidad y regulación en numerosos sectores.
Sin embargo, la valoración final que hace este Grupo es positiva.
Por otro lado, reseñar que el gobierno acaba de introducir con dos años de retraso (1-4-05) un impuesto sobre el valor añadido (IVA).
Gran parte de los Estados de la India tienen previsto adoptar este sistema, lo que supondrá un sistema de tasación más racional y predecible para los empresarios que invierten en el país.
El ponente da la bienvenida a la iniciativa denominada Employment Guarantee Act que garantiza cien días de trabajo anuales, con un salario mínimo, en proyectos públicos a un miembro de las unidades familiares con menor nivel de renta.
La situación en la región
La frenética búsqueda de gas y petróleo para satisfacer las necesidades energéticas propias o para facilitársela a otros puede convertir a Asia meridional y oriental en un escenario que, según como evolucione, será de confrontación o de cooperación.
En la actualidad, disputas fronterizas por esa causa afectan, entre otros, a Malaisia e Indonesia (Borneo oriental); Malaisia y Brunei (Borneo septentrional); China y Vietnam (Golfo de Tonkín); China, Taiwan y Vietnam (islas Spratly y Paracel); China y Japón (islas Senkakus y Diaoyus); Tailandia y Camboya (Golfo de Tailandia); Timor Oriental y Australia (mar de Timor).
India no está directamente implicada en ninguna de estas disputas, pero sí concernida en cuanto potente actor en las relaciones internacionales del área.
Las relaciones con Bangladesh son tensas.
Desde allí operan elementos extremistas islámicos sobre el noreste indio.
Bangladesh además se niega a vender gas a India e impide el tránsito hacia esa región india a través de su territorio.
Históricamente, las relaciones entre India, Pakistán y China han sido complicadas.
Pakistán y China han librado varias guerras con India.
Dos guerras entre India y Pakistán han tenido como causa Cachemira.
Sin embargo, la relación con estos dos importantes vecinos podría estar alterándose positivamente.
Con China, porque durante los últimos años han crecido significativamente las inversiones mutuas y además porque el ansia energética de una y otra, les está llevando a considerar emprender un programa conjunto de compras e inversiones en este sector, clave tanto para India como para China.
La misma red de intereses comunes que con China (algo que siempre tiende a alejar los conflictos entre los Estados) está surgiendo entre India y Pakistán.
Hay signos esperanzadores, como el servicio regular de autobuses inaugurado el 7 de abril entre las dos capitales de la dividida Cachemira, Srinagar y Muzaffarabad, al tiempo que la denominada "diplomacia del cricket" ha sido reforzada con la asistencia del presidente pakistaní a un partido de las dos selecciones en India.
Asimismo, el ministro principal del Punjab indio fue entusiásticamente recibido por una multitud el 15-3-05 en su igualmente histórica visita al Punjab pakistaní.
No menos importante es el proyectado acuerdo tripartito para llevar gas de Irán a través de Pakistán a la India, para desagrado de la administración Bush.
En lugar de reprender a la India por su búsqueda de recursos energéticos en Irán, (algo que oportunamente fue zanjado por el ministro indio de Asuntos Exteriores con un lacónico "Tenemos buenas relaciones con Irán.
No tenemos con él problemas de ninguna clase"), los Estados Unidos deberían apoyar el acercamiento indo-irano-pakistaní, algo que beneficia a sus pueblos, crea un tejido de mutuos intereses, aleja el conflicto entre ellos y, consiguientemente, favorece el bienestar y estabilidad de la zona.
En cualquier caso, la UE e India -mediante la filosofía e instrumentos internacionales que ambas comparten, sostienen y promueven (multilateralismo, ONU, en cuanto núcleo del sistema multilateral, lucha contra el terrorismo y otros)- pueden contribuir eficazmente a la paz, prosperidad, dignidad y estabilidad en Asia meridional.
21.3.2005
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS
Saaja: väliskomisjon
ELi ja India suhete kohta: Strateegiline partnerlus
( 2004/2169(INI) )
Koostaja:
Frithjof Schmidt
ETTEPANEKUD
Arengukomisjon kutsub väliskomisjoni kui vastutavat komisjoni üles lisama enda resolutsiooni ettepanekusse järgmised soovitused:
1. rõhutab India märkimisväärset kultuurilist, poliitilist ja nüüd ka majanduslikku tähtsust, mis pole varem leidnud piisavat kajastust India ja Euroopa lepinguliste suhete näol;
2. tervitab südamlikult ELi ja India vahelise strateegilise partnerluse kokkulepet, mis annab ELi ja India vahelistele suhetele sama suure tähtsuse, nagu on ELi suhetel Hiina, Venemaa, Jaapani, USA ja Kanadaga;
3. hindab ja toetab tõsiasja, et strateegiline partnerlus asetab erilise rõhu poliitilisele dialoogile; rõhutab siiski, et millenniumi arengueesmärkide saavutamine ja tõhus võitlus vaesuse vastu peaksid jääma ELi-India strateegilise partnerluse keskseteks elementideks;
4. nõustub, et inimarengu näitajaid aluseks võttes on India teinud viimastel aastakümnetel märkimisväärseid edusamme ning muutunud arenguabi saajast osaliselt arenguabi andjaks; väljendab siiski muret nende indialaste püsivalt suure hulga pärast, kes peavad endiselt elama täielikus vaesuses ning kellel puuduvad igasugused õigused;
5. kutsub Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles alustama kiiremas korras koostööd India valitsusega ühiskondliku ebavõrdsuse all kannatavate sektorite – eriti naiste, laste ja ebasoodsas olukorras olevate inimrühmade, nt kastiväliste inimeste ja põliselanike – olukorra parandamiseks; kutsub seda eesmärki silmas pidades tulevasi koostöömeetmeid üle vaatama sellest aspektist, mil määral need aitavad aktiivselt kaasa soolise ja kastilise diskrimineerimise lõpetamisele;
6. rõhutab, et suurenev looduskeskkonna hävitamine Indias, mis puudutab veekogude reostust, muldade degradeerumist, õhusaastet, bioloogilise mitmekesisuse kadumist ja kliimamuutusi, on aina kasvav probleem, eriti elanikkonna vaese osa jaoks; rõhutab tungivat vajadust edendada ELi ja India vahelist koostööd selles valdkonnas;
7. usub, et tõelist partnerlust iseloomustab avatud ja aus dialoog kõigil vastastikust huvi pakkuvatel teemadel, ning tervitab seetõttu asjaolu, et strateegiline partnerlus näeb ette inimõiguste alase dialoogi avardamist ja institutsionaliseerimist;
8. märgib, et õiguskaitse puudulikkuse tõttu – eriti vägivaldsete kuritegude ja inimkaubanduse vallas – on Indias endiselt laialt levinud karistamatuse õhkkond, mis ohustab õiguskorda; nõuab seetõttu avaramat dialoogi kohtu- ja politseisüsteemi reformi teemal;
9. kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles tõstatama institutsionaliseeritud inimõiguste dialoogi raames 2002. aastal aset leidnud Gujarati pogrommi teemat, mis on seni tähelepanuta jäänud, samuti rääkima jätkuvalt suurest hulgast vägivallaaktide ohvritest India halduse all olevas Kashmiris;
10. kutsub nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles astuma Indiaga dialoogi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuutide ratifitseerimise, surmanuhtluse kaotamise, esmajoones piinamise ja lapstööjõu vastaste konventsioonide, samuti Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti (ICCPR) ning naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni (CEDAW) lisaprotokollide ratifitseerimise üle.
MENETLUS
Pealkiri
ELi ja India suhted: Strateegiline partnerlus
Viited
2004/2169(INI)
Vastutav komisjon
AFET
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
DEVE 28.10.2004
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Frithjof Schmidt 6.10.2004
Arutamine komisjonis
2.12.2004
20.1.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
16.3.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
32
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Alessandro Battilocchio, Danutė Budreikaitė, Nirj Deva, Koenraad Dillen, Fernando Fernández Martín, Michael Gahler, Hélène Goudin, Jana Hybášková, Filip Andrzej Kaczmarek, Glenys Kinnock, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Maria Martens, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, Józef Pinior, José Ribeiro e Castro, Toomas Savi, Pierre Schapira, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, María Elena Valenciano Martínez-Orozco, Margrietus van den Berg, Jan Zahradil
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Marie-Hélène Aubert, Ana Maria Gomes, Fiona Hall, Manolis Mavrommatis, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Javier Moreno Sánchez
25.2.2005
RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS
Saaja: väliskomisjon
ELi-India suhete kohta: Strateegiline partnerlus
( 2004/2169(INI) )
Koostaja:
Georgios Papastamkos
ETTEPANEKUD
Rahvusvahelise kaubanduse komisjon kutsub väliskomisjoni kui vastutavat komisjoni üles lisama enda resolutsiooni ettepanekusse järgmised soovitused:
1. toetab kõiki eesmärke, mis on ära toodud Euroopa Komisjoni teatises ELi ja India strateegiliste partnerlussuhete kohta;
2. väljendab rahulolu viiendal ELi ja India tippkohtumisel saavutatud kokkuleppe üle koostada ühiselt ELi-India strateegiliste partnerlussuhete tegevuskava ja uus ühine poliitiline deklaratsioon, mis peaks heaks kiidetama kuuendal ELi ja India tippkohtumisel 2005. aastal;
3. suhtub positiivselt viiendal ELi ja India tippkohtumisel sõlmitud kokkulepetesse, millega soovitakse hõlbustada ning arendada kahepoolset kaubandust ja investeeringuid, arvestades, et kahepoolsete kaubandussuhete maht on potentsiaalsest selgelt väiksem; samas osutab, et India jaoks on esmatähtis avada enam oma turgu ja viia läbi majanduslikke reforme, mis on suunatud tariifide kaotamisele, mittetariifsete piirangute kõrvaldamisele ja intellektuaalse omandi õiguste tõhusale kaitsele;
4. usub, et nii ELi kui India huvides on töötada koos Doha arenguagenda (DDA) läbirääkimiste eduka lõpptulemuse nimel; selles osas peavad mõlemad pooled püüdma leida DDA võtmeküsimustes nii lähedasi seisukohti kui võimalik; eriti kasulikud oleks tihedamad kontaktid Euroopa Parlamendi ja India Parlamendi liikmete vahel;
5. loodab, et India täidab käimasolevatel Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimistel oma võtmerolli ja aitab aktiivselt kaasa probleemide lahendamisele eriti mittepõllumajanduslike toodete turulepääsu valdkonnas;
6. tunnistab vajadust tugevdada kahepoolset koostööd, keskendudes kaubanduse tehnilistele takistustele ja rahvatervist puudutavatele küsimustele, astudes dialoogi kaubanduse kaitsemeetmete ja üldisemalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadele vastavuse teemadel;
7. kutsub üles ELi ja India investeeringuid puudutavatel kõnelustel võtma arvesse välismaiste investorite sotsiaalpoliitilist vastutust vastuvõtjariigis; rõhutab lisaks, et ettevõtetele antavate õigustega peaksid kaasnema kohustused ja et investorid peaksid vastuvõtjariigis kohaldama vähemalt ILO põhilisi töönorme;
8. on seisukohal, et koostööd tuleb enam toetada teaduse ja tehnoloogia valdkonnas; ennekõike on eesmärk edendada dialoogi kõikidel tasanditel, keskendudes teemadele, mis on ühise huvi objektiks, näiteks nagu infotehnoloogia, biotehnoloogia, e-kaubandus ja tekstiil; oluliseks faktoriks on ülikoolide kontaktide ja vahetuste tihendamisele kaasaaitamine;
9. märgib, et EL peab suurendama piirkondlikku koostööd Lõuna-Aasias ja töötama ka strateegilise lähenemise nimel, et laiendada ELi suhteid Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsiooniga;
10. rõhutab ka seda, et EL peaks aitama Indiat võitluses vaesusega ja India arengueesmärkide saavutamisel üleüldse.
Rõhutab samuti seda, et EL peaks tegema Indiaga koostööd paljudes valdkondades, sealhulgas arengupoliitika, valitsemine, keskkonnasäästlikkus ning sotsiaalne ja majanduslik ühtekuuluvus;
11. rõhutab sellele lisaks, et EL peaks pidama oluliseks ergutada ja toetada Indiat rahvusvaheliste tööhõivet puudutavate standardite kohaldamisel , eriti läbi põhiliste ILO konventsioonide ulatusliku ratifitseerimise ja praktilise rakendamise kaudu; ja eriti vajadust võidelda laste tööjõu kasutamisega, mis on Indias täna jätkuvalt suur probleem, tööle võetava isiku vanuse alammäära käsitleva vanuse alammäära konventsiooni (nr 138) kaudu;
12. avaldab lootust, et India koos teiste soodustatud maadega vastab samuti teiste arengumaade kutsele leidmaks lahendusi probleemidele, mis kahtlemata tekivad seoses tekstiili impordi kvantitatiivsete piirangute keelustamisega , arvestades seda, et Indiale tuleb nimetatud meede arvatavasti eriti kasuks; loodab samuti, et India hoidub kõikidest ebaõiglastest kaubandustavadest ELi tööstuse suhtes, et EL ei oleks omalt poolt sunnitud kasutama asjakohaseid kaubanduse kaitsemeetmeid kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega;
13. märgib, et Indial on juba tohutu geopoliitiline tugevus, mis põhineb majanduslikul tugevusel, seda eriti uute tehnoloogiate valdkonnas, ja rõhutab, et Indiat tuleb seetõttu käsitleda ülemaailmselt tunnustatud “globaalse tegijana” ja et sellest tuleneb India jaoks ka suurem sotsiaalne vastutus.
MENETLUS
Pealkiri
ELi ja India suhted: Strateegiline partnerlus
Menetluse number
2004/2169(INI)
Vastutav komisjon
AFET
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
INTA
28.10.2004
Tõhustatud koostöö
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Georgios Papastamkos
30.9.2004
Arutamine komisjonis
17.1.2005
Ettepanekute vastuvõtmise kuupäev
22.2.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
26
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Peter Šťastný, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Robert Sturdy, Zbigniew Zaleski, Kader Arif, Françoise Castex, Glyn Ford, Erika Mann, David Martin, Javier Moreno Sánchez, Giulietto Chiesa, Sajjad Karim, Johan Van Hecke, Alain Lipietz, Caroline Lucas, Bogusław Rogalski
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Filip Andrzej Kaczmarek, Maria Martens, Marianne Thyssen, Margrietus van den Berg, Saïd El Khadraoui, Antolín Sánchez Presedo, Danutė Budreikaitė, Jonas Sjöstedt, Anna Elzbieta Fotyga
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
MENETLUS
Pealkiri
ELi ja India suhted: Strateegiline partnerlus
Menetluse number
2004/2169(INI)
Menetlusalus
art 45
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
AFET 28.10.2004
Nõuandev komisjon / Nõuandvad komisjonid istungil teada andmise kuupäev
DEVE 28.10.2004
INTA 28.10.2004
LIBE 28.10.2004
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
LIBE 21.2.2005
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
Raportis sisalduv(ad) resolutsiooni ettepanek(ud)
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Emilio Menéndez del Valle 13.9.2004
Aseraportöör(id)
Arutamine komisjonis
26.4.2005
12.7.2005
Vastuvõtmise kuupäev
13.7.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
60
1
1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Vittorio Emanuele Agnoletto, Angelika Beer, Panagiotis Beglitis, Bastiaan Belder, André Brie, Elmar Brok, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Anna Elzbieta Fotyga, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Georgios Karatzaferis, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Joost Lagendijk, Cecilia Malmström, Edward McMillan-Scott, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Baroness Nicholson of Winterbourne, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Michel Rocard, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Marek Maciej Siwiec, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Antonio Tajani, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García, Josef Zieleniec
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Philip Bushill-Matthews, Proinsias De Rossa, Árpád Duka-Zólyomi, Michael Gahler, Milan Horáček, Sajjad Karim, Jo Leinen, Erik Meijer, Janusz Onyszkiewicz, Doris Pack, Aloyzas Sakalas, Marcello Vernola
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Sylwester Chruszcz, Neena Gill, Jean Lambert, Tadeusz Zwiefka
Esitamise kuupäev – A6
1.8.2005
A6-0256/2005
