Täiskogu kokkuvõte - Strasbourg 13.-16. veebruar 2006
Institutsioonid
2006-02-20 - 15:31
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev:
Arutati Edit HERCZOG i raportit globaliseerumise mõju kohta siseturule, Gunnar HÖKMARK i riigiabi reformi raportit ning Csaba ÖRY raportit "Töötajate kokkupuude tehisliku optilise kiirgusega".
Teisipäev:
Pealelõunal oli päevakorras Evelyne GEBHARDT i teenuste direktiivi raporti arutelu, mille hääletus toimus neljapäeval kell 10.
Lisaks sellele arutati Mihael BREJC i raportit kohaliku piiriliikluse kohta liikmesriikide maismaa-välispiiridel ning Vittorio AGNOLETTO ELi kokkulepetes sisalduvat inimõiguste ja demokraatia klauslit käsitlevat raportit.
Kolmapäev:
Nõukogu ja komisjon tegid avaldused järgmistel teemadel: "Õigus sõnavabadusele ja usuvabaduse austamine", "Olukord Valgevenes pidades silmas 19. märtsi presidendivalimisi" ja "Iraani vastandumine rahvusvahelisele üldsusele".
Nendel teemadel tulid hääletusele ka resolutsioonid.
Lisaks sellele toimus keskpäeval pidulik istung Austria president Dr. Heinz FISCHER i auks.
Hääletusele tuli Christine DE VEYRAC i ühenduse lennujuhiloa raport.
Neljapäev:
Evelyne GEBHARD Ti siseturu teenuste raportit hääletati kell 10.00 (Strasbourgi aja järgi).
20060209BKG05095
Osaistungjärgu avamine:
Osaistungjärgu avas Euroopa Parlamendi President Josep BORRELL .
Muudatused päevakorras:
Kolmapäev:
Lisaks nõukogu ja komisjoni avaldusele sõnavabaduse ja usuvabaduse kohta võeti samal teemal vastu ka resolutsioon.
Teenuste vaba liikumine: suur samm edasi
Pärast kaks aastat kestnud tööd kiitis Euroopa Parlament neljapäeval, 16. veebruaril esimesel lugemisel suure enamusega heaks raporti siseturu teenuste direktiivi kohta.
Tegemist on liidu jaoks väga olulise õigusaktiga.
Euroopa Komisjoni esialgset ettepanekut muudeti oluliselt, ent direktiivi eesmärk on jäänud samaks - teenuste vaba liikumise võimaldamine terves Euroopa Liidus.
Parlament omalt poolt kindlustas, et tagatakse ka töötajate sotsiaalõigused, mida ka edaspidi reguleerivad siseriiklikud õigusaktid.
Evelyne GEBHARDT i (PSE, DE) raport võeti vastu 394 poolt- ja 215 vastuhäälega, 33 saadikut jäi erapooletuks.
Direktiivi eelnõu eesmärgiks on lihtsustada teenuseosutajate asutamisvabaduse teostamist ja teenuste vaba liikumist.
Lõpptulemus on EPP-ED ning PSE pingeliste läbirääkimiste vili ning on kooskõlas nende kahe fraktsiooni vahel varem saavutatud kokkuleppega.
Järgnevalt lähemalt kõige vastuolulisematest punktidest.
Uues tekstis on päritoluriigi põhimõte asendatud "teenuste osutamise vabaduse" põhimõttega:
Teenuste osutamise vabadus (artikkel 16)
Liikmesriigid austavad teenuseosutajate õigust osutada teenuseid muus kui tegevuskoha liikmesriigis.
Liikmesriik, kus teenuseid osutatakse, tagab oma territooriumil võimaluse teenuse osutamist alustada ja teenust osutada.
Liikmesriigid ei sea oma territooriumil teenuse osutamise alustamise ja teenuse osutamise võimaluse eeltingimuseks ühtegi nõuet, mis ei vasta järgmistele põhimõtetele:
mittediskrimineerimine : nõuded ei või olla otseselt ega kaudselt diskrimineerivad kodakondsuse alusel ja juriidilise isiku puhul tegevuskoha liikmesriigi alusel;
vajadus : nõue peab olema põhjendatud avaliku korra, avaliku julgeoleku, sotsiaalse turvalisuse või rahvatervise ja keskkonna kaitse seisukohast;
proportsionaalsus : nõuded peavad olema sobivad taotletava eesmärgi saavutamise tagamiseks ega või minna kaugemale, kui on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks .
Liikmesriigid ei või piirata teises liikmesriigis tegevuskohta omava teenuseosutaja teenuste osutamise vabadust.
Näiteks ei tohi nõuda, et teenuseosutaja oleks asutatud kõnealuse liikmesriigi territooriumil.
Liikmesriik, kuhu teenuseosutaja siirdub, võib siiski rakendada nõudeid teenuste osutamisega seotud tegevuse puhul, kui need on põhjendatud avaliku korra, avaliku julgeoleku, keskkonnakaitse ja rahvatervisega seotud põhjustel.
Samuti ei takista nimetatud sätted liikmesriikidel kooskõlas ühenduse õigusega kohaldamast riigi eeskirju, mis on seotud töölevõtutingimustega, sealhulgas kollektiivlepingutes sätestatud eeskirju.
Teenuste osutamise vabaduse põhimõte ei kehti siiski üldise majandushuvi teenustele, mida pakuvad eraettevõtted , sel juhul kehtivad alati selle riigi reeglid, kus teenuseid osutatakse .
Siia alla kuuluvad:
postiteenused;
elektrienergia edastus-, jaotus- ja tarnimisteenused;
gaasi edastus-, jaotus-, tarnimis- ja hoiustamisteenused;
vee jaotus- ja varustusteenused ning heitveeteenused;
jäätmetöötlus.
Samuti ei kehti see põhimõte siis, kui teatud liikmesriigis võimaldatakse mingis valdkonnas tegutseda ainult teatava kutseala esindajatel (nt õigusabi võivad anda ainult juristid) ega kehti rahvusvahelise eraõiguse sätete, eriti lepinguliste ja mittelepinguliste kohustustega seotud sätete puhul ega võlgade kohtuliku sissenõudmise puhul.
Rakendusala (artiklid 1,2)
Direktiivi kohaldatakse kõikidele teenustele, mida ei ole ära toodud eranditena .
Direktiivi rakendusalasse kuuluvad näiteks: jaemüük, äriteenused (ärikonsultatsioonid, sertifitseerimine), reklaamiäri, kinnisvaraagentuurid, ehitusteenused, reisiteenused.
Erandid
Direktiivi ei kohaldata üldhuviteenustele.
Samuti ei kohaldata teda üldise majandushuvi teenuste liberaliseerimisele ega selliseid teenuseid osutavate avalik-õiguslike üksuste erastamisele (st juba liberaliseeritud teenused kuuluvad direktiivi rakendusalasse).
Seejuures otsustavad liikmesriigid ise, millised teenused on üldise majandushuvi teenused.
Direktiiv ei mõjuta ka ühenduse või riiklikul tasandil rakendatud meetmeid kultuurilise või keelelise mitmekesisuse ega meediakanalite paljususe kaitseks või edendamiseks.
Direktiivi ei kohaldata tööõiguse suhtes ja see ei mõjuta tööõigust, st töölevõtutingimuste, töötingimuste, sh töötervishoid ja tööohutus, ning tööandja ja töötaja vaheliste suhetega seotud õigusnorme ja lepingusätteid.
Selles on täielikult arvesse võetud õigust läbi rääkida, sõlmida, pikendada ja täita kollektiivlepinguid, õigust streikida ja osaleda ametiühingualases tegevuses kooskõlas normidega, mis käsitlevad ametiühingualaseid suhteid liikmesriigis.
Samuti ei mõjuta direktiiv riigi sotsiaalkindlustust käsitlevaid liikmesriikide õigusakte.
Lisaks on liidu olemasolevad sektoraalsed õigusaktid ülimuslikud.
Direktiivi reguleerimisalast jäävad välja:
finantsteenused (panga-, krediidi-, kindlustus-, ameti- või personaalpensioni, investeerimis- või makseteenused);
elektroonilised sideteenused ja -võrgud ning nendega seotud vahendid ja teenused;
teatud tingimustel õigusabi;
tervishoid (nii riiklik kui ka erasektor);
audiovisuaalteenused, sealhulgas raadioringhääling ja kino;
hasartmängud, loteriid, kasiinod ja kihlveotehingud;
elukutsed, mis on seotud avaliku võimu teostamisega liikmesriigis (nt notariamet);
sotsiaalhoolekande eesmärgil osutatavad teenused;
transporditeenused, sealhulgas linnatransport, takso- ja kiirabiveod;
sadamateenused;
ajutist tööd vahendavad asutused;
turvateenused.
Muud punktid
Töötajate lähetamist puudutavad artiklid (24, 25) jäeti direktiivi tekstist välja, kuna juba on olemas 1996. aastast pärinev töötajate lähetamise direktiiv.
Liikmesriik, kus teenuseid osutatakse, vastutab teenuseosutaja tegevuse eest oma riigi territooriumil.
Ta peab samuti viima läbi kontrollimisi, kui seda palub teenuseosutaja tegevuskohariik.
Teenuste siseturu toimimiseks pannakse ette muuhulgas järgmised meetmed: ühtse kontaktpunkti loomine, administratiivne koostöö, autoriseerimisskeemide ning asutamise lihtsustamine (ka elektroonilisel teel).
Järgmisena peab oma ühisseisukoha esitama nõukogu.
Arutelu: 14.02.2006
Nõukogu kõnevoor
Martin BARTENSTEIN ütles, et siseturg on umbes 10 aastat vana ning et selle aja jooksul on tänu sellele loodud 2,5 miljonit lisatöökohta.
Samas pole teenuste siseturgu, mis tähendab seda, et tarbija maksab rohkem, konkurentsi ei ole, samuti pole majanduskasvu ega töökohti.
Ta kinnitas, et teenusteturg peab inimestele võimalusi pakkuma, ent ei tohi ohustada Euroopa sotsiaalmudelit.
Ta viitas erinevatele uuringutele, mille kohaselt teenuste direktiivi jõustumine tähendaks 600 000 lisatöökohta loomist.
Komisjoni kõnevoor
José Manuel BARROSO kinnitas, et konkurentsivõime tuleb ühitada sotsiaalkaitsega.
Tema sõnul suudavad Euroopas teenuseid luua teenustesektor ning VKEd, ning just neile tuleb luua siseturg.
Ta kutsus kõiki üles tegema koostööd selle nimel, et laienenud Euroopa huvid ning neli põhivabadust oleksid kaitstud.
Siseturu volinik Charlie McCREEVY ütles, et teenuste direktiivi ümbritsevates vaidlustes on unustatud, millised on ettepaneku eelised.
Ta tõi esiteks välja administratiivse lihtsustumise ning ühtse kontaktpunkti loomise.
Teiseks võidavad tema sõnul tarbijad, kellel on rohkem informatsiooni teenusepakkuja kohta.
Kolmandaks peavad liikmesriigid tegema administratiivset koostööd ning infovahetus paraneb.
Komisjon on McCreevy sõnul paljude parlamendi muudatusettepanekutega nõus, ent üldise majandushuvi teenused peaksid jääma direktiivi rakendusalasse ning erandeid tuleks sellesse teha nii vähe kui võimalik.
Samuti ütles ta, et kui artiklid 24 ja 25 jäetakse direktiivist välja, siis peab komisjon esitama uue ettepaneku, mis tegeleks sellest johtuvate raskustega.
Siseturu volinik kinnitas, et komisjon esitab pärast parlamendi hääletust uue ettepaneku, kus arvestab ka parlamendi muudatustega.
Uus ettepanek peaks olema valmis hiljemalt aprilli lõpus.
Raportööri kõnevoor
Raportöör Evelyne GEBHARDT (PSE, DE) ütles oma sõnavõtus, et "teenused peavad Euroopas saama sama vabalt liikuda nagu kaubad ning kapital" .
Tema sõnul on komisjoni ettepanek kahjuks niivõrd halb, et on tekkinud arusaam, et 15 "vana" liikmesriigi ja 10 "uue" liikmesriigi huvid ei ühti.
Raportöör leiab, et poliitika keskpunktis peaks olema inimesed, mitte suurettevõtted ega turud.
Samuti tuleb toetada väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid.
Seetõttu tuli tema sõnul komisjoni ettepanekut oluliselt muuta.
Selleks, et tagada tarbijakaitse ja keskkonnakaitse, tuleb loobuda päritolumaa põhimõttest.
Kõigil liikmesriikide ettevõtetel peab olema õigus teenuseid pakkuda ka teistes riikides, ent selle riigi seaduste alusel, kus teenuseid pakutakse.
Gebhardti sõnul on see loogiline, sest: " Saksa autojuhiloaga võin ma Inglismaal sõita, aga mitte paremal pool teed ."
Ta lisas samuti, et direktiiv peab hõlmama ainult kommertsteenuseid.
Fraktsioonide kõnevoor
Hans-Gert POETTERING (EPP-ED, DE) tervitas neid 30 000 demonstranti, kes parlamendihoone ümber meelt avaldasid.
Tema sõnul peab teenuste direktiiv lõpetama olukorra, kus teenused ei saa vabalt liikuda ning kus õigust loob Euroopa Kohus.
Samuti on see otseselt seotud aluslepingute täitmisega ning Lissaboni strateegiaga.
Poetteringi sõnul on EPP-ED fraktsioon ettepaneku peaaegu täielikult ümber kirjutanud, mis näitab kompromissivalmidust, ent mitte iga hinna eest.
Tema fraktsioon soovib liikmesriikidele õiguskindlust.
Siseturg peab saama reaalsuseks kõigi teenuste pakkujate jaoks, ka VKEde jaoks.
Iga viivitatud päev vähendab tema sõnul konkurentsivõimet ning pidurdab majanduskasvu ja töökohtade loomist.
Martin SCHULZ i (PSE, DE) sõnul on küsimus selles, millist sotsiaalmudelit Euroopa soovib.
Sotsiaaldemokraadid usuvad, et tehniline ning majanduslik areng peavad viima suuremate palkadeni, parema sotsiaalkindlustuse ning tarbijakaitseni.
Bolkestein tahtis aga saavutada majanduskasvu madalamate palkade ning viletsamate standardite abil, ning tahtis uued ja vanad liikmesriigid üksteise vastu välja mängida.
Õnneks on tänu parlamendile see oht ära hoitud.
Paljud tahavad Schulzi sõnul siseturgu kujundada liberaalsete tõekspidamiste alusel, sellel ei tohi aga lasta sündida.
Uut direktiivi on küll vaja - turule peab olema vaba ligipääs - ent teenuseid tuleb pakkuda sihtriigi tingimustel.
Teenusepakkujad peavad seega täitma sihtriigi keskkonna- ja tarbijakaitsestandardeid.
Graham R. WATSON (ALDE, UK) ütles oma sõnavõtus: "Reformitee lõpus on dünaamiline, konkurentsivõimeline liit, mis loob oma kodanikele töökohti, heaolu ning võimalusi.
Protektsionismiraja lõpus on lühiajaline kasu mõnedele ning pikaajaline kahju kõigile, eriti meie 20 miljonile töötule."
Watsoni sõnul toetub 70% Euroopa majandusest ning töölistest teenustesektorile, mida aga vaevavad arvukad seadused: " Kui suudame luua teenuste jaoks samasuguse siseturu nagu meil on kaupade jaoks, saame SKTd suurendada pea 2% võrra ning luua 2,5 miljonit uut töökohta."
Tema sõnul on päritoluriigi põhimõtet vaja selleks, et VKEdel oleks võimalik välisturgu "kompida".
Watson lisas, et ühte sektorit ei saa eelistada teisele, vaid mõelda tuleb Euroopa majandusele tervikuna.
Ta avaldas ka kahetsust, et komisjon ei ole teenuste direktiivi piisavalt kaitsnud ning kutsus saadikuid üles hääletama tugeva teenuste direktiivi poolt.
Heide RÜHLE (Verts/ALE, DE) sõnul tekitab õigusloomeline algatus väga harva sellist vastukaja ühiskonnas nagu teenuste direktiiv seda on teinud.
Ta leidis, et komisjoni ettepanek oli segane ning raskesti mõistetav, ning et parlament pole seda kahjuks paremaks suutnud teha.
Rühle arvates viiks teenuste direktiiv praegusel kujul uute kohtuasjadeni.
Tema arvates peaks direktiiv hõlmama ainult kommertsteenuseid.
Üldhuvi teenused ja ka üldise majandushuvi teenused ei tohi direktiivi rakendusalasse jääda, ning nendega tuleb tegeleda eraldi.
Praegune olukord, kus direktiivis on sätestatud terve rida erandeid, on Rühle arvates liialt läbipaistmatu.
Seetõttu ei saa rohelised direktiivi toetada.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) leidis, et direktiiv ei ole ka muudetud kujul vastuvõetav.
Euroopa Kohus kaitseb tema sõnul pidevalt teenusepakkujaid ning õõnestab sihtriikide reegleid.
Tema arvates viiks direktiivi rakendamine sotsiaalse kaitse nõrgenemiseni ning Euroopa Kohtule jääks liialt palju tõlgendamisruumi.
Seetõttu tuleb direktiivist praegusel kujul loobuda ning tuleb nõuda, et üldhuviteenused jääksid sellest välja, ning et teenusepakkujale kehtiksid sihtriigi seadused.
Nigel Paul FARAGE (IND/DEM, UK) leidis, et teenuste direktiivi ei ole vaja, öeldes: "Arvamus, et rohkem seadusandlust parandab olukorda, on iga kord vale. (...)
Läheb nii, et selle direktiivi rakendamine erineb riigiti.
Komisjon ütleb, et meil on vaja rohkem harmoneerimist, et asi toimiks.
Halduskoormus suureneb ning kõige hullem on see, Euroopa Kohus otsustab siis selle kõige üle."
Adam Jerzy BIELAN (UEN, PL) ütles oma sõnavõtus, et EÜ on 50 aastat eksisteerinud, ent teenuste ühisturgu pole ikka veel.
See, et teenuseosutajal oleks ligipääs siseturule, on töökohtade loomiseks vajalik, samuti võidaks sellest tarbija.
Bielani sõnul viiks direktiivi rakendumine näiteks 600 000 töökoha loomiseni ning hindade alanemiseni.
Seetõttu tuleb tema arvates takistada neid, kes tahavad teenusepakkujaid teenuste direktiivist ilma jätta.
Anne VAN LANCKER (PSE, BE) ütles tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel, et parlament peab näitama, et suudetakse vastu võtta teenuste direktiiv, mis kaitseb sotsiaalseid õiguseid ning hoiab ära sotsiaalse dumpingu.
Tema sõnul ei tohi Euroopa sotsiaalmudelit tuua teenuste direktiivi ohvriks.
Artiklitest 24 ning 25 tuleb loobuda ning töötajate lähetamise direktiivi tuleb paremini rakendada.
Direktiivi rakendusalast tuleb välja jätta üldise majandushuvi teenused ning päritoluriigi põhimõttest tuleb loobuda.
Eelmisel nädalal esitatud kompromissettepanekud on van Lanckeri arvates vastuvõetavad.
Evelyne GEBHARDT (PSE, DE)
Dokument: A6-0409/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 14.02.2006
Hääletus: 16.02.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teenuste kohta siseturul
Lihakanade heaolu paraneb
Euroopa Parlament karmistas teisipäeval, 14. veebruaril lihakanade pidamise tingimusi, tänu millele kanade heaolu paraneb.
Saadikud keelustavad Thijs BERMAN i (PSE, NL) raportis lihakanade noka lühendamise ning kukkede kastreerimise, lisaks tohib tulevikus ruutmeetri kohta pidada vähem kanu.
Parlament soovib, et Euroopa Komisjon näeks standardite rikkumise eest ette ühtlustatud karistused.
Tulevikus tohib vastavalt komisjoni ettepanekule ruutmeetril üldiselt pidada kuni 30 kg kanu.
Teatud loomade heaolustandardite täitmisel võib seda piiri suurendada kuni 38 kg/m².
Selline erandlik ülempiir on siiski ajutine, kuna saadikud otsustasid, et alates 1. jaanuarist 2013 seda vähendatakse ning siis ei tohi kanu mitte mingil tingimusel olla üle 34 kg/m².
Teatud heaolustandardid on tulevikus kohustuslikud kõikidele hoonetele (nt ventilatsiooni osas - kui välistemperatuur on alla 10° C, ei tohi suhteline õhuniiskus ettevõtte tootmisüksuse siseruumis ületada 70%; temperatuuri osas - kui varjus mõõdetud välistemperatuur on üle 30° C, ei tohi sisetemperatuur ületada välistemperatuuri rohkem kui 3° C võrra).
Lisaks peab kõikides hoonetes olema virvendusvaba valgustus, mille tugevus mõõdetuna linnu silmakõrgusel on päevavalgusperioodil vähemalt 50 luksi.
Samuti tuleb kanadele tagada korrapärased toitmisajad, pidev juurdepääs veele, minimaalne müratase, kuiv allapanu ning neid tuleb kaks korda päevas kontrollida.
Saadikud leiavad samuti, et ära tuleb keelata kukkede kastreerimine ja noka lühendamine (nokkasid lühendatakse teatud riikides sulgede nokkimise ja kannibalismi vältimiseks).
Raporti kohaselt peab pädev asutus kõikides lihakanade tootmisega tegelevates ettevõtetes vähemalt kord aastas viima läbi etteteatamata kohapealse kontrollimise, et teha kindlaks, kas eelpool kirjeldatud nõudmisi täidetakse.
Liikmesriigid peavad omavahel ühtlustama direktiivi sätete rikkumise korral rakendatavad karistused ning tagama nende rakendamise.
Lisaks soovivad saadikud, et komisjon esitaks hiljemalt kuue kuu möödudes direktiivi jõustumisest aruande, mis käsitleb linnuliha puhul ühtlustatud kohustusliku erimärgistussüsteemi võimalikku kasutuselevõttu ühenduse tasandil.
Selline märgistussüsteem põhineks loomade heaolustandarditel (mitu kana ruutmeetril) ja muudel parameetritel (päritolu, tootmisstandardid), ning see võimaldaks tarbijatel teha ostmisel vastutustundliku valiku.
Parlamendiliikmed väljendavad muret loomade heaolustandardite üle mujal maailmas ning soovivad, et EL kontrolliks kanade importimist kolmandatest riikidest ja vajadusel keelustaks impordi kolmandate riikide ettevõtetest, mis ei täida ELi standarditega võrreldavaid nõudeid.
Thijs BERMAN (PSE, NL)
Dokument: A6-0017/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 13.02.2006
Hääletus: 14.02.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad
Töötajate kokkupuude tehisliku optilise kiirgusega
Parlament võttis teisipäeval, 14. veebruaril vastu direktiivieelnõu, mille eesmärgiks on kaitsta töötajaid tehisliku kiirgusega kokku puutumise eest.
Eelnõu poolt hääletas 570, vastu 16 ja erapooletuks jäi 49 saadikut.
Vastavalt parlamendi soovile hõlmab direktiiv vaid tehislikku kiirgust ja mitte looduslikku kiirgust, nagu nõukogu esialgu soovis.
Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele lepitusmenetluse raames.
Direktiivi eesmärgiks on tervist kahjustavate mõjude vältimine ja varajane avastamine ning optilisest kiirgusest tulenevate pikaaegsete terviseriskide ja krooniliste haiguste ennetamine.
Direktiiv näeb ette kiirgusega kokkupuute piirväärtused, mille ületades peab tööandja rakendama teatud meetmeid.
Näiteks tuleb siis muuta töömeetodeid, töötajate kiirgusega kokkupuute aega vähendada või kasutada kaitseriietust.
Samuti sisaldab direktiiv sätteid töötajate õiguste kohta omada ligipääsu informatsioonile, koolitusele, konsultatsioonidele ning tervisekontrollidele.
Optilise kiirguse all mõeldakse direktiivis elektromagnetilist kiirgust lainepikkusega 100 nanomeetrit kuni 1 millimeeter.
Sellesse spektrisse mahuvad ultraviolettkiirgus, nähtav valgus ning infrapunakiirgus.
Direktiiv ei hõlma seega röntgen- ja gammakiirgust ega elektromagnetvälju, näiteks mikrolaineid ega raadiolaineid.
Parlamendi survel hõlmab direktiiv ainult tehislikku kiirgust, sest saadikute arvates peaks liikmesriigid, mitte EL otsustama kas ja kuidas tööandjad peavad hindama loodusliku kiirgusega (päike) seotud ohtu töötajatele.
Vastavalt nõukogu ühisele seisukohale oleksid tööandjad pidanud looduslike optilise kiirguse allikatega seotud tervise- ja ohutusriske mitte ainult hindama, vaid riski olemasolul ka looma ja rakendama tehniliste ja/või korralduslike meetmete tegevuskava, et viia tervise- ja ohutuseriskid võimalikult madalale tasemele.
Csaba ŐRY (EPP-ED, HU) raportis öeldakse samuti, et Euroopa Komisjon peab direktiivi tehniliste sätete paremaks mõistmiseks andma välja tööandjatele, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete juhtidele, suunatud juhendi.
Tegemist on neljanda ja viimase direktiiviga seadusandlikust paketist, mille eesmärgiks on töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kehtestamine.
Kolme varasema direktiivi eesmärgiks oli töötaja kaitsmine vibratsiooni, müra ja elektromagnetvälja kahjulike mõjude eest.
Liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma nelja aasta jooksul.
Csaba ŐRY (EPP-ED, HU)
Dokument: A6-0026/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***III)
Arutelu: 13.02.2006
Hääletus: 14.02.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (tehislik optiline kiirgus) tulenevate riskidega (üheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) lepituskomitees heakskiidetud ühise teksti kohta
Globaliseerumise mõju siseturule
Parlamendis teisipäeval, 14. veebruaril vastu võetud Edit HERCZOG i (PSE, HU) raportis kutsutakse liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, üles oma tööturge avama uute liikmesriikide kodanikele.
Raportis nenditakse, et ELi suurimaks trumbiks on siseturg, mis tuleb lõpule viia.
Lisaks öeldakse, et globaliseerumine loob uusi võimalusi ja ohte, mille poliitiline juhtimine määrab ära, kas globaliseerumise mõju ELi ühiskonnale ja siseturule on positiivne või negatiivne.
Raportis rõhutatakse tõelise siseturu (tööjõud, teenused) välja kujundamise vajadust.
Seetõttu palutakse komisjonil jälgida protektsionismi nähtude tekkimist liikmesriikides ning neist korrapäraselt parlamendile aru anda.
Siseturg peab ka olema piisavalt ligitõmbav, et olla globaalsetele ettevõtetele ja investoritele parim võimalik valik, ning teda peab muutma paindlikumaks ja globaalsusele suunatumaks.
Samas tuleb seda teha nii, et " säiliksid sotsiaalne õiglus ja majanduskasv, austataks ökoloogilist tasakaalu ning loodaks uusi töökohi, säilitades samas ka Euroopa väärtused ja sotsiaalse mudeli ".
Saadikud viitavad ka vajadusele luua väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele terve ja toetav keskkond ning eraldada piisavalt raha teadusuuringutele ja arendustegevusele ning haridussüsteemile tervikuna.
Nad leiavad, et vaja on ühist teadmiste haldamise süsteemi, milles on tõhusad teadmiste kaitsmise vahendid (nt patendid, võltsimise tuvastamise süsteemid), samuti tõhusat programmi, mis muudaks innovatsiooni investeeringuteks ja majanduslikuks väärtuseks.
Komisjoni kutsutakse raportis üles töötama spetsiaalselt välja teisi tegevussuundi globaliseerimise negatiivsete mõjude pehmendamiseks ja positiivsete mõjude (nt Globaliseerumisega Kohanemise Fond) paremaks ärakasutamiseks.
Edit HERCZOG (PSE, HU)
Dokument: A6-0021/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 13.02.2006
Hääletus: 14.02.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon globaliseerumise mõju kohta siseturule
Inimõiguste ja demokraatia klausel ELi kokkulepetes
Euroopa Parlament võttis teisipäeval, 14. veebruaril vastu Vittorio AGNOLETTO (GUE/NGL, IT) raporti, milles nõutakse suuremat läbipaistvust ELi välispoliitika nurgakiviks oleva demokraatiaklausli rakendamisel.
Samuti soovitakse „näidisklausli” koostamist, et tagada lepingutes kolmandate riikidega ühtsem, tõhusam ja läbipaistvam lähenemine Euroopa inimõiguste poliitikale.
Saadikud hoiatavad, et nad ei anna enam nõusolekut uute rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks, kui selles ei ole inimõiguste ja demokraatia klauslit.
Euroopa Ühenduse rahvusvahelistesse lepingutesse on alates 1992. aastast üldiselt lisatud inimõiguste ja demokraatia klauslid – „oluliste osade” ja „täitmata jätmise” klauslid ning need sisalduvad nüüd rohkem kui 50 rahvusvahelises lepingus.
Parlamendiliikmed leiavad, et klausli kohaldamist on kahjustanud selle üldsõnalisus.
Saadikute arvates on AKV riikidega sõlmitud Cotonou lepingus demokraatiaklausli poliitiline ja õiguslik sisu tõhusalt sätestatud ning kahepoolse koostöö ajutisele peatamisele eelnevad konsultatsiooni ning teabevahetuse mehhanismid üksikasjalikult kirjeldatud.
Samalaadset standardklauslit tuleks kasutada kõikide Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vaheliste uute lepingute puhul, st nii arenenud kui ka arenguriikidega sõlmitavate lepingute puhul (senini ei lisatud klauslit kokkulepetele arenenud riikidega).
Samuti tuleks klausel lisada valdkondlikele lepingutele, näiteks kalandus-, põllumajandus-, tekstiilmaterjalide, kaubandus- ja tehnilise või rahalise abi lepingutele, nagu on tehtud AKV riikidega.
Standardklausel peaks muuhulgas edendama soolist võrdõiguslikkust, naiste õiguseid, kaitsma diskrimineerimise eest seksuaalse sättumuse alusel või puude tõttu.
Lisaks tuleks sellistes lepingutes ette näha sõltumatu inimõiguste allkomitee loomine, millel oleks volitused kontrollida demokraatiaklausli täitmist ning teha ettepanekuid demokraatiat ja inimõigusi täiustavate meetmete rakendamiseks.
Parlamendiliikmed soovivad osaleda kolmandate riikidega sõlmitavate uute lepingute läbirääkimismandaadi määratlemisel ning leiavad, et komisjon ja nõukogu peaksid asjaomaste parlamendikomisjonide kaudu Euroopa Parlamenti rohkem kaasama.
Vittorio Emanuele AGNOLETTO (GUE/NGL, IT)
Dokument: A6-0004/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.02.2006
Hääletus: 14.02.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta Euroopa Liidu kokkulepetes
Kohalik piiriliiklus liikmesriikide maismaa-välispiiridel
Parlamendis võeti teisipäeval, 14. veebruaril esimesel lugemisel vastu Mihael BREJC i (EPP-ED, SI) raport, mille eesmärgiks on lihtsustada piirialadel elavate inimeste piiriületamist näiteks majanduslikel ning isiklikel põhjustel.
Komisjoni ettepanek puudutab liikmesriikide ning kolmandate riikide vahelistel maismaapiiridel aset leidva kohaliku piiriliikluse eeskirju - piiriliikluseks vajalike lubade väljaandmise kriteeriumeid ja tingimusi.
Hetkel on see reguleeritud kahepoolsete lepingutega, ELil ühiseid reegleid ei ole.
Piirialaks loetakse määruse eelnõu kohaselt ala, mis üldjuhul ei ulatu kaugemale kui 30 kilomeetrit piirist.
Juhul, kui osa sellisest haldusüksusest asub kaugemal kui 30 kilomeetrit piirist, kuid mitte kaugemal kui 50 kilomeetrit, loetakse ka seda piiriala osaks (nt Eesti puhul Jõhvi, Võru).
Asjaomased riigid määratlevad omavahelistes kahepoolsetes lepingutes selle ala sisse jäävad ja piirialadeks loetavad kohalikud haldusüksused.
Piiriala elanikuks peetakse kolmanda riigi kodanikke, kes on ametlikult elanud liikmesriigi naaberriigi piirialas vähemalt üheaastase perioodi vältel.
Erandjuhtudel võib vastavalt kahepoolsetele lepingutele antud periood kesta vähem kui ühe aasta.
Parlament soovib, et piirielanikele antaks eridokument, nn kohaliku piiriliikluse luba, mis lubaks neil ületada piiri kohaliku piiriliikluse korra alusel ning millele ei löödaks sisenemis- ega väljumistemplit.
Dokument antakse näiteks sotsiaalsetel, kultuurilistel või majanduslikel põhjustel või peresidemete tõttu ning dokument on ajutine (kehtivus 1-5 aastat).
Seejuures võivad piiriala elanikud selle dokumendi alusel viibida ainult piirialas.
Kohaliku piiriliikluse loale kantakse selle omaniku foto ja vähemalt järgmine teave:
loa omaniku eesnimi, perekonnanimi, sünnikuupäev, rahvus ja elukoht;
loa väljastaja, väljastamise kuupäev ja kehtivus;
piiriala, mille piires loa omanikul on õigus liikuda;
kehtiva reisidokumendi või -dokumentide number, mis vastavalt artiklile 9a annavad loa omanikule õiguse ületada välispiire.
Määruse eelnõu sätestab samuti, et kolmandate naaberriikidega vastavaid lepinguid sõlmides peavad liikmesriigid tagama, et kolmas riik omalt poolt kohtleks ühenduse vaba liikumise õigust kasutavaid isikuid ning õiguspäraselt liikmesriigi piirialas elavaid kolmanda riigi kodanikke vähemalt võrdselt.
Kuna nõukogu nõustus eelnevalt parlamendi muudatusettepanekutega, lõpeb eelnõu menetlus esimese lugemisega.
Mihael BREJC (EPP-ED, SI)
Dokument: A6-0406/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 14.02.2006
Hääletus: 14.02.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liikmesriikide välistel maismaapiiridel toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni ja ühiseid konsulaarjuhiseid
Nõukogu ja komisjoni avaldused - Iraan
Pinged rahvusvahelise üldsuse ja Iraani vahel suurenevad, sest Iraan on taaskäivitanud oma tuumaprogrammi, mille rahumeelses eesmärgis ei ole teised riigid aga veendunud.
Kolmapäeval, 15. veebruaril vastu võetud resolutsioonis kinnitab Euroopa Parlament, et konflikt tuleb lahendada rahvusvahelise õiguse alusel ning et vajalik on ÜRO Julgeolekunõukogu kaasamine.
Parlament mõistis hukka Iraani presidendi Mahmoud Ahmadinejadi "ähvardavad märkused" Iisraeli suunas ning kutsus Iraani üles lõpetama uraani rikastamine ning töötlemine.
Saadikud toetasid samuti Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri otsust, et see teema peab tulema arutlusele ÜRO Julgeolekunõukogus.
Parlament palub Iraanil tõsiselt kaaluda Venemaa pakkumist rikastada uraani Venemaa territooriumil.
Samuti peaks Iraan rohkem investeerima taastuvenergiasse ning kasutama fossiilkütuseid tõhusamalt.
Parlamendiliikmed märgivad, et vastavalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingule on Iraanil küll õigus tuumaprogrammi omamisele, ent et rahvusvaheline üldsus kahtleb selle programmi rahumeelsetes eesmärkides.
Tuumavaba tsooni loomine Lähis-Idas oleks tähtsaks sammuks sealsete riikide julgeolekuprobleemide lahendamisel, usuvad saadikud.
Nad kinnitavad, et probleem tuleb lahendada rahvusvahelist õigust järgides ning toetavad EL-3 (Ühendkuningriigi, Prantsusmaa ja Saksamaa) tahet tõkestada tuumarelvade levikut.
Samuti on saadikute sõnul vaja teha koostööd USA, Venemaa, Hiina ning mitteühinenud riikidega.
Arutelu: 15.02.2006
Hääletus: 15.02.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon erimeelsuste kohta Iraani ja rahvusvahelise üldsuse vahel
Sõnavabadus ja usuvabaduse austamine
Sõnavabadus ja meedia sõltumatus on universaalsed põhimõtted, ent nende kasutamisel tuleb lähtuda isiklikust vastutusest ja seadustest, ning tuleb arvestada teiste õiguste ja tunnetega - selline on neljapäeval, 16. veebruaril Euroopa Parlamendis vastu võetud ühisresolutsiooni sõnum.
Saadikud väljendasid ka solidaarsust Taaniga ning mõistsid hukka ELi liikmesriikide saatkondade mahapõletamise ning Euroopa Liidu kodanike ähvardamise.
Saadikud avaldavad ka kahetsust seoses mõne riigi valitsuse võimetusega ennetada vägivalda ning seoses sellega, et teistes riikides lubas valitsus vägivaldsetel rünnakutel aset leida ning nõuavad, need riigid väljendaksid sõnade ja tegudega selgelt, et tulevikus sellistel vahejuhtumitel enam toimuda ei lubata.
Samuti avaldavad nad kahetsust selle üle, et nii Euroopas kui islamimaailmas on tekkimas äärmuslaste rühmitusi, kes näevad pingete teravnemises positiivset arengut ning kasutavad karikatuure ettekäändena vägivalla ja diskrimineerimise õhutamiseks.
Nad märgivad, et mitmel puhul on vägivaldsed sündmused olnud tsentraalselt juhitud.
Resolutsioonis kutsutakse kõiki üles naasma konstruktiivse ja rahumeelse dialoogi juurde ning kohaliku tasandi poliitilistel ja religioossetel liidritel palutakse astuda samme vägivalla lõpetamiseks.
Parlamendiliikmed avaldavad samuti täielikku toetust Taanile ning teistele riikidele ja rahvastele, kes on pidanud kannatama tekkinud olukorra tõttu.
Nad viitavad Euroopa Liidu lepingu artiklile 11, mis ütleb, et: "Liikmesriigid toetavad aktiivselt ja tingimusteta liidu välis- ja julgeolekupoliitikat lojaalsuse ja vastastikuse solidaarsuse vaimus."
Samuti rõhutatakse, et boikott ühe liikmesriigi vastu on vastuolus põhimõttega, et kaubanduslepingud on alati sõlmitud Euroopa Liiduga tervikuna.
Lõpetuseks öeldakse resolutsioonis, et Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarne assamblee on sobivaks kohaks, kus teha tööd inimõigustel põhineva demokraatliku, pluralistliku ja salliva ühiskonna loomiseks ning nad kutsuvad assambleed üles oma märtsikuisel istungil kõnealuse probleemiga eelisjärjekorras tegelema.
Arutelu: 15.02.2006
Nõukogu kõnevoor
Hans WINKLER ütles oma sõnavõtus, et hiljutised arengud on olnud ülimalt kahetsusväärsed ja et seetõttu peame endalt küsima: Mis on valesti läinud?
Ta lisas, et meil on konsensus selles suhtes, et vägivallateod tuleb üheselt hukka mõista.
Samas peavad asjaomased riigid sellest tegema ka juriidilised järeldused.
Winkler rõhutas, et Euroopa väärtussüsteemi jaoks on sõnavabadus väga oluline ning seda ei saa kaalule panna.
Samas on sõnavabaduse teostamine seotud vastutusega nii isiku kui ka riigi tasandil.
Winkler ütles, et nüüd on oluline dialoogi pidada, ning et Islami Konverentsi Organisatsiooniga (IKO) on juba hakatud arutama, kuidas edasi minna.
Jõupingutustesse on eriliselt kaasatud ka Türgi.
Samuti arutatakse 27.-28. veebruaril toimuval üld- ja välisasjade nõukogu kohtumisel sidemete tugevdamist islamimaailmaga.
Tema sõnul tuleb näidata, et Euroopas tunnustatakse teisi religioone ning teiste usutunnistustega inimesed saavad siin rahumeelselt elada.
Komisjoni kõnevoor
José Manuel BARROSO sõnas, et ta nõustub Taani peaministriga, kes ütles, et tema valitsus tunnustab islamiusku kui ühte peamist usku maailmas, ja et tema ei soovi islamimaailma solvata.
Barroso sõnul mõistab komisjon täielikult hukka vägivalla, sealhulgas vägivalla komisjoni esinduse vastu Gazas ning liikmesriikide saatkondade vastu erinevates maades.
Ka majandusboikott ei ole tema sõnul õige vahend ning Taani kaupade boikott on Euroopa kaupade boikott.
Komisjoni president avaldas solidaarsust taani rahvaga ning kinnitas, et "sõnavabaduse üle ei saa läbi rääkida" .
Ta lisas, et sõnavabadust tuleb aga siiski "vastutustundlikult kasutada".
Sõnavabadusel on tema sõnul ka piirid, mis on kirjas liikmesriikide seadustes, ning neid tuleb täita.
Barroso kinnitas, et ka usuvabaduse üle ei räägita läbi ning Euroopa austab sõnavabaduse kõrval ka usuvabadust.
Moslemid peavad saama oma usku sama moodi praktiseerida, nagu teiste religioonide tunnistajad.
Barroso sõnas, et ta toetab dialoogi religioonide vahel, ent et "vägivald on dialoogi vaenlane".
Lõpetuseks kinnitas ta, et: "Me ei tohi lasta äärmuslikul vähemusel võita.
Meie parimad väärtused peavad võitma halvimad eelarvamused."
Fraktsioonide kõnevoor
Hans-Gert POETTERING (EPP-ED, DE) kinnitas, et sõnavabaduse eest seisame igal juhul ning ususümboleid kaitseme samuti, nagu kaitseme ka inimõigusi, valgustusaja saavutusi ja muud sellist.
Aga enne peavad kõik enesevalitsuse taastama.
Karikatuure ei tohi muuta poliitiliseks konfliktiks.
Vägivalda ei tohi aktsepteerida veenmise vahendina.
Poettering nõudis vägivalla hukka mõistmist.
Ta lisas, et selge on, et tegemist ei olnud inimeste spontaanse reaktsiooniga, seda enam, et see tekkis kuid pärast karikatuuride avaldamist.
Tema sõnul on selge, et vägivallale õhutasid türanlikud režiimid.
Poettering tegi kaks ettepanekut.
Esiteks tuleks tema arvates luua komisjon, mis uuriks, mida kajastatakse Euroopa ja islamiriikide kooliõpikutes.
Teiseks tuleks ära kasutada Euro-Vahemere parlamentaarse assamblee võimalusi, et partnerriikide parlamentidega tööd teha, et leiaks aset kultuuridevaheline dialoog.
Poettering lõpetas oma sõnavõtu kinnitusega, et sallivus ja austus peavad olema vastastikused ning et see, kes ründab ühte liikmesriiki, ründab kõiki liikmesriike.
Poul Nyrup RASMUSSEN (PSE, DK) ütles oma sõnavõtus, et ta suutnud uskuda oma silmi, kui nägi Taani lipu põletamist.
Ta ütles, et vägivald peab lõppema.
Ta kinnitas, et rünnak ühe liikmesriigi suhtes on tõepoolest rünnak terve liidu suhtes.
Ta ütles islamiriikidele, et väljendusvabaduse osas ei saa minna kompromissidele.
Samas tuleb austada teisi inimesi, nende usutunnistusi ja põhimõtteid.
Rasmussen ütles, et ta tahab kasutada oma sõnavabadust, et kritiseerida Muhamedi karikatuuride avaldamist ning rõhutada, et need karikatuurid ei kajasta taani rahva seisukohti.
Rasmussen pani kõigile südamele, et ei tohi luua uusi müüte - tegemist ei ole "meie nende vastu" olukorraga, vaid mõlema poole ekstremistid on liialt domineerinud.
Ta lisas, et tuleb dialoogi pidada IKOga ning et ei tohi mõelda sanktsioonide peale, vaid majandusliku ja poliitilise koostöö peale.
Karin RIIS-JØRGENSEN (ALDE, DK) ütles oma sõnavõtus, et boikoteeritud on Taani kaupu ja kui Euroopa firmad seda teevad, siis see pole solidaarsusemärk.
Viimase kahe nädala sündmused on šokeerinud kõiki ning on vaja mõista, et sellest kõigest on võitnud äärmusparteid.
Nüüd on tema sõnul vaja tugineda ELi lepingu artiklile 11 ning vägivald hukka mõista.
Ta viitas ka Taani põhiseadusele, mis ütleb, et igal inimesel on õigus avaldada oma ideid kirjalikult ja suuliselt, aga ta on selle eest vastutav.
Ta lisas, et moslemitel on õigus end solvatuna tunda, ent seda tuleb väljendada rahumeelselt, näiteks kohtu teel.
Daniel Marc COHN-BENDIT (Verts/ALE, DE) kinnitas, et poliitikud ei saa ajakirjandusele ette kirjutada, millest nad võivad või ei või kirjutada.
Ajakirjandusel on tema sõnul õigus avaldada ükskõik kelle või mille karikatuure, teistel on jälle õigus nende vastu demonstreerida.
Miski ei ole tema sõnul kokku kukkunud selle pärast, et vabadust on liiga palju, vaid alati selle pärast, et vabadust on liiga vähe.
Ta lisas, et nõme on see, kui suured supermarketid, nagu Carrefour, panevad oma poodidele islami riikides sildi, et nemad ei ole Taani firma.
Euroopa peab vabadusi ikkagi kaitsma.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) avaldas arvamust, et sõnavabadusega ei saa õigustada solvanguid.
Me elame ühes maailmas, mis muutub aina väiksemaks ning ei ida ega lääs pole selle keskmes ja sellest tuleb aru saada.
Tsivilisatsioonide vahele tuleb tema sõnul ehitada sild.
Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK) kinnitas, et sõnavabadusest ei loobuta.
Samas tuleb austada ka usuvabadust.
Ta ütles, et Jyllans Posteni toimetaja on vabandanud karikatuuride avaldamise eest, mis on hea.
Kui aga araabia riikide suursaadikud soovisid kohtuda Taani peaministriga, oleks ta pidanud sellega nõustuma, sest ta oleks saanud siis selgitada, et kohus saab sõnavabadust piirata, mitte valitsus.
Bonde viitas ka sellele, et jumalateotamine on Taanis karistatav.
Bonde ütles, et Taani toodete boikoti teema tuleb tõstatada WTOs.
Vägivald tuleb samuti lõpetada ning moslemid võivad pöörduda Taani kohtutesse, ja kui sellest ei piisa, siis Euroopa Inimõiguste Kohtusse.
Ta kutsus kõiki üles ettevaatlikkusele, et konflikt ei paisuks veel suuremaks.
Brian CROWLEY (UEN, IE) ütles, et demokraatia vajab turvaventiili ja selleks on mõnikord huumor.
Ta lisas, et keegi ei osanud ette näha, et sellele järgneb vägivallalaine.
Samas ei tohi ära unustada, et aset leidsid ka rahumeelsed protestid.
Ta lisas, et usub, et Rasmusseni kiidetakse 50 aasta pärast, et ta kaitses sõnavabadust.
Austus ja tolerants peavad Crowley sõnul olema vastastikused ning et Euroopa ei tohi oma vabadustest loobuda.
Frank VANHECKE (NI, BE) ütles oma sõnavõtus, et on häbiväärne, kui vähe solidaarsust on Taani valitsusega üles näidatud.
Ta esitas retoorilise küsimuse, et kas maailmas on kas või üks islamiriik, mis oma uskmatutele ning teisest usust inimestele need õigused annab, mida islamiriigid Euroopalt nõuavad?
Sõnavabadust tuleb tema sõnul kaitsta.
Ta lisas ka, et islami põhimõtteid ei saa ühildada Euroopa väärtustega ning seetõttu ei saa Türgi ühineda.
Arutelu: 15.02.2006
Hääletus: 16.02.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon sõnavabaduse ja usuliste tõekspidamiste austamise kohta
Ühenduse lennujuhiluba
Tänu kolmapäeval, 15. veebruaril Euroopa Parlamendis vastu võetud direktiivi eelnõule luuakse varsti ühenduse lennuliikluse lennujuhi litsents ning harmoneeritakse lennujuhtide koolitamise ja nende litsentsimise süsteemid.
Tulemuseks peaks olema õhuruumi suurem turvalisus ning lennujuhtide parem liikuvus.
Parlament kiitis nõukogu ühisseisukoha heaks parandusteta, kuna nõukogu oli piisavalt arvestanud parlamendi esimese lugemise muudatusettepanekutega.
Hetkel on liidus 1800 lennujuhti puudu.
Seetõttu pöörati Christine DE VEYRAC i (EPP-ED, FR) raportis erilist tähelepanu lennujuhtide liikuvusele.
Vastavalt kokkuleppele nõukoguga vähendatakse lennujuhtide vaba liikumist takistanud nõudmisi.
Uue direktiivi kohaselt peavad kõik liikmesriigid tingimusteta tunnustama teistes liikmesriikides välja antud lennujuhtide litsentse, kvalifikatsioone, keeletunnistusi ning arstitõendeid.
Direktiiv on oluline ka Euroopa Ühistaeva jaoks, kuna see aitab luua piiriüleseid funktsionaalseid õhuruumi blokke ning pakkuda piiriüleseid lennuliikluse kontrolli teenuseid.
Hetkel on õhuruumi blokkide piiriks sageli riigipiirid.
Euroopa Ühistaeva eesmärgiks on saavutada ohutum ning tõhusam liiklusvoog selliste õhuruumi blokkide loomisega, mis ei lõpe riigipiiridel, vaid mis neid vajaduse korral ületavad.
Ühine lennujuhi litsents on Euroopa Ühistaeva jaoks hädavajalik eeltingimus.
Vastavalt kokkuleppele nõukoguga peavad lennujuhid valdama piisaval tasemel inglise keelt (4. tase).
Lisaks võivad liikmesriigid nõuda kohaliku keele oskust kui see on nende arvates ohutuse seisukohast vajalik.
Olulistel ohutuskaalutlustel võib kohaliku keele oskust nõuda 5. tasemel.
Nimelt peavad lennujuhid sageli olema ühenduses ka kohalike teenistustega, eriti hädaabi teenistustega, ning selleks on vaja osata kohalikku keelt.
Christine DE VEYRAC (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0007/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Hääletus: 15.02.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon seoses nõukogu ühise seisukohaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmiseks ühenduse lennujuhiloa kohta
Olukord Valgevenes enne 19. märtsi presidendivalimisi
Euroopa Parlament võttis neljapäeval, 16. veebruaril vastu resolutsiooni Valgevene kohta, kus taunitakse poliitilise olukorra halvenemist ning mõistetakse hukka inim- ja kodanikeõiguste rikkumine Valgevenes.
Valgevene valitsust kutsutakse üles täitma märtsikuiste valimistega seoses rahvusvahelisi standardeid ning märgitakse, et vastasel juhul peaks EL kaaluma edasisi sanktsioone Valgevene suhtes.
Parlament avaldab samuti kahetsust selle üle, et ta ei ole saanud kutset minna presidendivalimisi vaatlema.
Resolutsioonis öeldakse, et vastavalt viimastele presidendivalimiste tingimuste hinnangutele suurenevad piirangud kodanikuühiskonnale, sõltumatule meediale ning opositsiooniparteidele.
Seetõttu rõhutatakse, et selleks, et presidendivalimisi saaks pidada vabadeks ning demokraatlikeks, tuleb täita järgmised kriteeriumid:
valimisprotseduuri täielik läbipaistvus selle kõikides aspektides, eriti kandidaatide registreerimise protseduuri, valimiskomisjoni koosseisu ja häälte lugemise puhul;
võrdsed võimalused kõikidele kandidaatidele seoses juurdepääsuga massimeediale, eriti elektroonilisele meediale ja muudele oma valimiskampaania organiseerimise võimalustele;
kõik riigi- ja valitsusasutused hoiduvad täielikult igasugusest tegevusest, mida võib käsitada kandidaatide, nende sugulaste või toetajate ahistamisena;
garantii, et kõik, kes on seotud (eriti kandidaatidega mitteseotud) presidendivalimiste vaatlemise, värbamise ja nende tegevuste jaoks välja õpetamisega, saaksid täiesti vabalt teha oma tööd, ka koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega, mis on valimisprotsessi läbipaistvuse ja kontrollitavuse oluline osa.
Kuigi parlament tervitab Valgevene võimude kutset OSCEle ning ODIHRile valimiste vaatlemiseks, kahetsevad nad, et ei Euroopa Parlament ega Euroopa Nõukogu ei ole sellist kutset saanud, ning kutsuvad Valgevene võime üles mõlemale organisatsioonile kutset edastama.
Valgevene rahvast kutsutakse üles valimistel osalema ning rõhutatakse, et eelseisvad valimised on olulised Valgevene tuleviku seisukohast ning võivad mõjutada Valgevene taasintegreerumist rahvusvahelisse demokraatlikku ühiskonda.
Saadikud kutsuvad nõukogu ja komisjoni üles jälgima pingsalt olukorda Valgevenes valimiste ettevalmistamisel ja läbiviimisel, ning kutsuvad nõukogu ja ÜVJP kõrget esindajat üles kaaluma Valgevenesse eriesindaja määramist kui demokraatlike põhimõtete järgimine peaks jätkuvalt halvenema.
Saadikud usuvad samuti, et kui Valgevene ametivõimud ei taga vabu ja õiglasi presidendivalimisi, peaksid komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament kaaluma edasisi algatusi, sealhulgas viisakeelu nimekirja laiendamist, eriti nende isikute suhtes, kes vastutavad eelseisvatel valimistel pettuste läbiviimise eest, samuti Valgevene ametivõimude esindajate varade külmutamist.
Resolutsioonis tervitavad parlamendiliikmed lisaks komisjoni äsjaseid otsuseid seoses Valgevene kodanikele sõltumatuid uudiseid ja teavet edastava ringhäälingu käivitamise ja laiendamisega ning kutsuvad komisjoni üles kaaluma Valgevene kohta uue strateegia koostamist, kui toimingud valimiste kestel ja pärast valimisi ei vasta rahvusvahelistele demokraatlikele nõuetele.
Samuti soovivad nad, et nõukogu ja komisjoni tõstataks Valgevene küsimuse Venemaa ametivõimudega, et määratleda ühine vastutus konkreetsete demokraatlike muutuste esile kutsumiseks Valgevenes.
Arutelu:15.02.2006
Hääletus:16.02.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Valgevenes enne 19. märtsi presidendivalimisi
Ülejäänud hääletustulemused
Teisipäev, 14. veebruar 2006
Protekteeritud rehvid
Enrique BARÓN CRESPO (PSE, ES)
Dokument: A6-0012/2006
Menetlus: Nõusolekumenetlus (***)
Arutelu: 14.02.2006
Hääletus: 14.02.2006
Enrique BARÓN CRESPO (PSE, ES) raport võeti vastu.
Autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamine
Enrique BARÓN CRESPO (PSE, ES)
Dokument: A6-0011/2006
Menetlus: Nõusolekumenetlus (***)
Arutelu: 14.02.2006
Hääletus: 14.02.2006
Enrique BARÓN CRESPO (PSE, ES) raport võeti vastu.
Kuivsöödaturu ühine korraldus
Joseph DAUL (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0008/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 14.02.2006
Hääletus: 14.02.2006
Joseph DAULi (EPP-ED, FR) raport võeti vastu 578 poolt-, 13 vastu- ja 10 erapooletu häälega.
Kahe rahanduspoliitika valdkonna määruse kehtetuks tunnistamine
Pervenche BERÈS (PSE, FR)
Dokument: A6-0010/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 14.02.2006
Hääletus: 14.02.2006
Pervenche BERÈSi (PSE, FR) raport võeti vastu.
EÜ ja Saalomoni saarte vaheline partnerlusleping kalapüügi kohta Saalomoni Saarte piirkonnas
Carmen FRAGA ESTÉVEZ (EPP-ED, ES)
Dokument: A6-0018/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 14.02.2006
Hääletus: 14.02.2006
Carmen FRAGA ESTÉVEZi (EPP-ED, ES) raport võeti vastu.
Sõidukite konfiskeerimine Kreeka võimude poolt
Michael CASHMAN (PSE, UK)
Dokument:A6-0394/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 13.02.2006
Hääletus: 14.02.2006
Michael CASHMANi (PSE, UK) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Riigiabi reform 2005-2009
Gunnar HÖKMARK (EPP-ED, SE)
Dokument: A6-0009/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 13.02.2006
Hääletus: 14.02.2006
Gunnar HÖKMARKi (EPP-ED, SE) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Ühise kalanduspoliitika teatud juurdepääsupiirangute läbivaatamine (Shetlandi keeluala ja atlandi merilesta keeluala)
Catherine STIHLER (PSE, UK)
Dokument: A6-0016/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.02.2006
Hääletus: 14.02.2006
Catherine STIHLERi (PSE, UK) omaalgatuslik raport võeti vastu 560 poolt-, 56 vastu- ja 15 erapooletu häälega.
Taastuvate energiaallikate kasutamine kütmiseks ja jahutamiseks
Mechtild ROTHE (PSE, DE)
Dokument: A6-0020/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.02.2006
Hääletus: 14.02.2006
Mechtild ROTHE (PSE, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Neljapäev, 16. veebruar 2006
Maaelu arendamise strateegilised suunised (2007-2013)
Mairead McGUINNESS (EPP-ED, IE)
Dokument: A6-0023/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 15.02.2006
Hääletus: 16.02.2006
Mairead McGUINNESSi (EPP-ED, IE) raport võeti vastu 455 poolt, 16 vastu- ja 10 erapooletu häälega.
Resolutsiooni ettepanekud - Uued arengu rahastamismehhanismid aastatuhande eesmärkide raames
Dokument: RC-B6-0119/2006, B6-0119/2006, B6-0121/2006, B6-0124/2006, B6-0142/2006,
B6-0143/2006
Hääletus: 16.02.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu 494 poolt-, 23 vastu- ja 42 erapooletu häälega.
Resolutsiooni ettepanekud - Bosnia ja Hertsegoviina tulevikuväljavaated
Dokument: RC-B6-0095/2006, B6-0095/2006, B6-0097/2006, B6-0098/2006, B6-0100/2006,
B6-0101/2006, B6-0105/2006
Arutelu: 15.02.2006
Hääletus: 16.02.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu.
Riskijuhtimine ja kriisiohjamine põllumajandussektoris
Friedrich-Wilhelm GRAEFE zu BARINGDORF (Verts/ALE, DE)
Dokument: A6-0014/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 15.02.2006
Hääletus: 16.02.2006
Friedrich-Wilhelm GRAEFE zu BARINGDORF (Verts/ALE, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Euroopa Liidu metsastrateegia rakendamine
Heinz KINDERMANN (PSE, DE)
Dokument: A6-0015/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 15.02.2006
Hääletus: 16.02.2006
Heinz KINDERMANNi (PSE, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu 356 poolt-, 47 vastu- ja 18 erapooletu häälega .
Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid
ET
11
LINK
/activities/expert.do?language=ET#
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0061 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0053 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0052 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0055 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0056 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0049 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0060 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0064 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0059 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0066 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
