A7-0078/2011
23.3.2011
***
SOOVITUS
Nõukogu otsuse eelnõu Prespa pargi piirkonna kaitset ja säästvat arengut käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
(16581/2010 – C7‑0007/2011 – 2010/0300(NLE))
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon
Raportöör: Kriton Arsenis
PE 456.919v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
*** nõusolekumenetlus
***I seadusandlik tavamenetlus (esimene lugemine)
***II seadusandlik tavamenetlus (teine lugemine)
***III seadusandlik tavamenetlus (kolmas lugemine)
(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)
SISUKORD
lk
EUROOPA PARLAMENDI SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI PROJEKT,...................5
SELETUSKIRI............................................................................................................................6
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.........................9
EUROOPA PARLAMENDI SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI PROJEKT,
mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Prespa pargi piirkonna kaitset ja säästvat arengut käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta
(16581/2010 – C7‑0007/2011 – 2010/0300(NLE) )
(Nõusolek)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16581/2010);
– võttes arvesse Prespa pargi piirkonna kaitset ja säästvat arengut käsitleva lepingu eelnõu (16581/2010);
– võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ( C7-0007/2011 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;
– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust ( A7-0078/2011 );
1. annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;
2. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Albaania Vabariigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.
SELETUSKIRI
Euroopa Liit on oma vete kaitset õigusaktide kaudu reguleerinud juba pikka aega, selle kõige olulisemaks saavutuseks tuleks ehk pidada veepoliitika raamdirektiivi (2000/60/EÜ)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, EÜT L 327, 22.12.2000. vastuvõtmist 2000. aastal, millega seati eesmärk kaitsta kõiki veekogusid (jõed, järved, põhja- ja rannaveed) ja nähti selle eesmärgi saavutamiseks ette haldus- ja poliitilisi piire ületav kooskõlastamine seoses valgaladega.
Veepoliitika raamdirektiiviga nähakse ette, et juhul, kui valgala ulatub väljapoole Euroopa Liitu, püüavad liikmesriigid tagada kooskõlastamise asjaomaste kolmandate riikidega, kellega neil on ühine valgalapiirkond
Direktiivi 2000/60/EÜ artikli 3 lõige 5. .
Kui kooskõlastamiseks sõlmitakse rahvusvaheline leping, on vajalik Euroopa Liidu osalemine lepinguosalisena ulatuses, mille puhul leping hõlmab Euroopa Liidu pädevusse kuuluvaid küsimusi.
Prespa järvede valgala (Prespa pargi piirkond) paikneb Kreeka, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Albaania aladel.
Üks on Euroopa Liidu liikmesriik, teine Euroopa Liidu kandidaatriik ja kolmas võimalik Euroopa Liidu kandidaatriik.
Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on sõlminud ELiga ka stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu.
Prespa pargi piirkond on rahvusvaheliselt tähtis loodusala, millel on geomorfoloogiline, ökoloogiline ja kultuuriline väärtus ning mida iseloomustab bioloogiline mitmekesisus.
See piirkond on arvukate haruldaste ja/või endeemiliste taime- ja loomaliikide oluline elupaik, ülemaailmselt ohustatud lindude pesitsuspaik ning arheoloogilise ja traditsioonilise kultuuripärandi varamu.
Neil põhjustel on kõnealused kolm riiki
– nimetanud oma 2. veebruari 2000. aasta deklaratsiooniga Prespa pargi piirkonna piiriüleseks kaitsealaks, see on esimene piiriülene kaitseala Kagu-Euroopas;
– võtnud endale peaministrite kohtumisel 27. novembril 2009. aastal vastu võetud ühisavalduses kohustuse teha koostööd selle nimel, et tagada Prespa pargi piirkonna ökosüsteemi terviklik kaitse ja säästev areng, kehtestades selleks konkreetsete prioriteetide, algatuste ja meetmete raamistiku;
– allkirjastanud Euroopa Liidu osalusel 2. veebruaril 2010. aastal Prespa pargi piirkonna kaitset ja säästvat arengut käsitleva lepingu , mille sõlmimiseks peab nõusoleku andma ka Euroopa Parlament.
Komisjon pidas nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 175 ja artikli 300 lõike 1 kohaselt välja antud volituste alusel Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi ning osales lepingu teksti koostamisel
Nõukogu 27. juuni 2006. aasta otsus, mis käsitleb Euroopa Ühenduse osalemist läbirääkimistes rahvusvaheliste lepingute sõlmimise üle, mis käsitlevad teatavate liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise koostöö parandamist neile riikidele kuuluvatel valgaladel Euroopas. .
Lepingu eesmärk on panna alus koostööle, et tagada Prespa pargi piirkonna ökosüsteemi terviklik kaitse ja säästev areng, sealhulgas koostada ka rahvusvahelistele ja Euroopa Liidu standarditele vastavad terviklikud veemajanduskavad.
Nimetatud eesmärgi saavutamiseks võtavad lepinguosalised vajalikke meetmeid ja rakendavad nii individuaalselt kui ka ühiselt parimaid olemasolevaid meetodeid, et suveräänsuse, territoriaalse terviklikkuse, vastastikuse kasu ja heausksuse põhimõtetest lähtudes
– jälgida Prespa järvede vee kvaliteeti;
– ennetada, kontrollida ja vähendada Prespa järvede piirkonna veereostust;
– kaitsta ja säilitada piirkonna bioloogilist mitmekesisust vastavalt rahvusvahelistele ja ELi õigusaktidele, mille hulka kuuluvad direktiivid 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ;
– kaitsta mulda erosiooni, vaesumise, nakkuste ja saastumise eest;
– tagada loodusvarade arukas kasutamine ja piirkonna säästev areng;
– tõkestada võõraste looma- ja taimeliikide sissetoomist ja aretamist;
– reguleerida tõhusalt Prespa järvede piirkonda negatiivselt mõjutavaid või mõjutada võivaid tegevusi, et sellist mõju vältida või see võimalikult väikeseks muuta.
Leping toetab ELi veepoliitika raamdirektiivi edukat rakendamist, keskkonnakaitset, kohalike elanike elatustaseme parandamist ja kolme riigi vahelise koostöö edendamist, tugevdades seeläbi eriti tundliku piirkonna – Balkani – lepinguosaliste vahelisi heanaaberlikke suhteid.
Säästev majandus ja keskkonnasõbralik infrastruktuur, millega kaasneb juba iseenesest uute töökohtade loomine kohalikul tasandil, on tööhõive seisukohast märkimisväärse potentsiaaliga, aidates seeläbi kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimisele.
Loodusvarade tõhus kasutamine, majanduse säästev areng ja looduskaitse võivad käia ja peaksid käima käsikäes
Euroopa Parlamendi 21. septembri 2010. aasta resolutsioon bioloogilise mitmekesisuse kaitseks ette nähtud Euroopa Liidu õigusaktide rakendamise kohta (
2009/2108(INI) ). .
Jätkusuutlik bioloogiline mitmekesisus ja säästvad ökosüsteemiteenused toetavad märkimisväärselt piirkonna jõukuse suurendamist.
Ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise majanduslikke aspekte käsitleva uuringu (TEEB)
TEEB vahearuanne, mai 2008: „TEEB for Policy-Makers“ (TEEB poliitikakujundajatele), november 2009:
http://www.teebweb.org . kohaselt toob bioloogilise mitmekesisuse hävimine kaasa majanduse languse ja jõukuse vähenemise olulisel määral, samal ajal kui bioloogilise mitmekesisuse hävimise ärahoidmiseks tehtavad mis tahes püüdlused on kulutõhusad ning teostatavad.
Lisaks juhitakse uuringus tähelepanu sellele, et looduskeskkond on tõhusaim kliima reguleerija ja samal ajal suurim süsinikdioksiidi siduja, arvestades, et maismaa ja mereökosüsteemid neelavad praegu ligikaudu poole inimtekkelisest CO 2 -heitest.
Elujõulised ja terved ökosüsteemid on kaitsepuhvriks kliimamuutuste eest, kuna need aitavad leevendada kliimamuutuste mõju ning kohaneda, et muutustega toime tulla
„Convenient solutions to an inconvenient truth: ecosystem-based approaches to climate change“ (Ebameeldiva tegelikkuse meeldivad lahendused: ökosüsteemil põhinev lähenemisviis kliimamuutustele), Maailmapank, 2009· „TEEB Climate Issues Update“ (TEEB – uut kliimamuutustes), Σεπτέμβριος 2009· „The Natural Fix?
The role of ecosystems in climate mitigation“ (Looduse loomulik paranemine?
Ökosüsteemide roll kliimamuutuste leevendamisel), ÜRO Keskkonnaprogramm, juuni 2009. .
Leping on samuti kooskõlas uue bioloogilise mitmekesisuse kaitse strateegilise kavaga ajavahemikuks 2011–2020, visiooniga kuni aastani 2050, mis sõlmiti hiljuti ÜRO konverentsil Jaapanis Nagoyas; muu hulgas näeb see ette eesmärgi vähendada looduslike elupaikade hävimist 50% võrra ning võimaluse korral peatada see täielikult, kõrvaldades sellega väljasuremisohus ja ohustatud liikide riskitegurid kuni aastani 2020
Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 10. kohtumine (COP 10) Nagoyas, Jaapanis 18.–29. oktoobril 2010. aastal. .
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a kohaselt peab nõukogu saama Euroopa Parlamendilt nõusoleku lepingu vastuvõtmiseks.
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon nõustub üksmeelselt, et Euroopa Parlament peaks andma nõusoleku Prespa pargi piirkonna kaitset ja säästvat arengut käsitleva lepingu sõlmimiseks.
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS
Vastuvõtmise kuupäev
16.3.2011
Lõpphääletuse tulemus
+:
–:
0:
57
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Sergio Berlato, Nessa Childers, Chris Davies, Bairbre de Brún, Bas Eickhout, Edite Estrela, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Karin Kadenbach, Christa Klaß, Holger Krahmer, Corinne Lepage, Peter Liese, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Gilles Pargneaux, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Pavel Poc, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Dagmar Roth-Behrendt, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Salvatore Tatarella, Åsa Westlund, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Jutta Haug, Philippe Juvin, Marisa Matias, Bill Newton Dunn, Bart Staes, Eleni Theocharous, Thomas Ulmer, Marita Ulvskog, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)
Konrad Szymański
