Võitlus ELi pikaaegse eelarve üle aastateks 2014–2020
Eelarve
2012-03-23 - 12:47
Euroopa Komisjon esitab peagi oma ettepaneku omavahendite kasutamise reformi kohta ©Getty Image Kas majanduskriisiga võitlevad ELi riigid on valmis maksma ambitsioonikate eesmärkide eest, mis on välja toodud Euroopa 2020 strateegias või jäävad nad kinni seni kehtinud arvamusesse, et riik saab loota ELi eelarvest nii palju kui ise panustab?
Ja isegi kui riigid toetavad 2020 strateegiat, siis mis saab traditsiooniliste poliitvaldkondade katmisest?
Käesolev põhjalik ülevaade räägib ELi mitmeaastasest finantsraamistikust perioodil 2014-2020.
Mitmeaastane finantsraamistik määrab eelarveprioriteedid järgmiseks seitsmeks aastaks.
Sellega seoses esitab Euroopa Komisjon ELi omavahendite reformi ettepaneku.
Euroopa Parlamendi poliitiliste väljakutsete komisjoni eemärk on defineerida parlamendiliikmete arvamus mitmeaastase finantsraamistiku osas.
Töö on jaotatud kolme faasi:
Faas 1 (juuli–detsember 2010): arutelud tehniliste ja horisontaalsete teemade osas (näiteks Euroopa 2020 strateegia, finantsraamistiku kestus, struktuur ja suurus)
Faas 2 (jaanaur–märts 2011): arutelud eriliste poliitikavaldkondade üle (põllumajandus, ühtekuuluvus, energia, arenguabi, välissuhted)
Faas 3 (aprill–juuni 2011): EP ühisseisukoha läbirääkimised ning hääletus raporti üle
20110429FCS18370
ELi 2014–2020 eelarve külmutamine nõuaks prioriteetidest loobumist
Euroopa Parlament esitas väljakutse liikmesriikidele, kes soovivad külmutada ELi järgmist mitmeaastast eelarvet (2014-2020).
Need liikmesriigid peaksid selgelt ütlema, millistest prioriteetidest nad eelarve külmutamise tulemusel loobuksid.
Kõikide kokku lepitud eesmärkide ja prioriteetide saavutamiseks peab eelarve 2013. aasta eelarvega võrreldes suurenema vähemalt 5%, lisavad saadikud.
"Me peame lahti saama halvast harjumusest võtta endale poliitilised kohustused, ilma et meil oleks piisavalt vahendeid nende täitmiseks.
ELi eelarve vähendamine ei ole arvestatav võimalus nende jaoks meie hulgast, kes usuvad konkurentsivõimelisse Euroopasse," ütles mitmeaastase finantsraamistiku raporti koostanud Salvador Garriga Polledo (Rahvapartei, Hispaania).
"Mitmeaastane finantsraamistik peab peegeldama EL2020 strateegiat ning teisi kokku lepitud poliitikaid.
Kui me küsime lisavahendeid, siis mitte selle pärast, et me mõtleme asju välja, vaid me lihtsalt tahame realistlikku ja rakendamiskõlblikku eelarvet," lisas poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni esimees Jutta Haug (sotsiaaldemokraadid, Saksamaa).
Erikomisjoni raporti poolt hääletas 468, vastu 134 ja erapooletuks jäi 54 saadikut.
Saadikud leiavad, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku külmutamine 2013. aasta tasemel, mida mõned liikmesriigid nõuavad, "ei ole arvestatav võimalus".
Parlamendiliikmed usuvad, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vahendid peavad 2013. aasta eelarvega võrreldes suurenema vähemalt 5%, mis tähendaks, et ELi eelarve oleks umbes 1,11% ELi RKTst (2013. aasta eelarve puhul 1,06%).
Parlamendiliikmed paluvad, et liikmesriigid, kes ei jaga seda vaatenurka, ütleksid selgelt, millised poliitilised prioriteedid või projektid tuleks eelarve külmutamise huvides peatada.
Saadikud on mures, et eelarve piiramine seaks ohtu teadus- ja arendustegevuse rahastamise (kokkuleppe kohaselt tuleks rahastamist suurendada 1,9%-lt 3%-ni RKTst) ning vähendaks infrastruktuuri, välispoliitika ja laienemise investeeringuid.
Saadikud soovivad, et regionaalpoliitika ning põllumajanduse rahastamine jääks praegusele tasemele ning et investeeringud energia infrastruktuuri kasvaksid.
Parlamendiliikmed nendivad ka, et säästa oleks arvatavasti võimalik ELi halduskulude arvelt, näiteks siis, kui parlamendil oleks üks asukoht.
Uued vahendid, tagasimaksete lõpp
Raportis kritiseeritakse kehtivat rahastamissüsteemi, mis põhineb peamiselt liikmesriikide sissemaksetel ja on väga keeruline.
Lissaboni lepingus on sätestatud, et eelarvet rahastatakse "täielikult omavahenditest".
Praegune rahastamissüsteem asetab ebaproportsionaalselt suure rõhu liikmesriikide vahelisele netobilansile, on vastuolus ELi solidaarsuse põhimõttega, kahjustab Euroopa ühishuvi ja eirab suurel määral Euroopa Liidu lisandväärtust, leiavad saadikud.
Tõeliste omavahendite süsteem oleks "sõltumatu, ausam, läbipaistvam, lihtsam ja õiglasem", öeldakse raportis ja saadikud rõhutavad, et omavahendite süsteemi muutmine ei puudutaks ELi eelarve suurust ega suurendaks kodanike üldist maksukoormust.
Saadikud soovivad ka praeguste tagasimaksete, erandite ja korrektsioonimehhanismide kaotamist.
Paindlikkus
Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku probleem on vähene paindlikkus aasta lõikes - kui juhtub midagi uut või ootamatut, siis on eelarve kohandamine väga keeruline.
Saadikud soovivad seetõttu, et moodustataks "mitmeaastase finantsraamistiku koguvaru", kuhu kogutaks ühe aasta eelarve kasutamata varud ning vabastatud ja kasutamata assigneeringud, mis kantaks üle järgmisesse aastasse.
Järgmised sammud
Parlament on esimene ELi institutsioon, mis pani paika oma seisukoha järgmise pikaajalise eelarve kohta.
29. juunil esitab Euroopa Komisjon kaks ettepanekut - järgmise mitmeaastase raamistiku ning omavahendite ettepanekud.
Seejärel algavad läbirääkimised.
Praegune mitmeaastane finantsraamistik lõpeb 2013. aastal.
Küsimused-vastused tulevase ELi eelarve ja omavahendite kohta (inglise keeles) Vastu võetud tekstid leiate alates 09. juunist siit (valida kuupäev 08. juuni 2011) Vaadake arutelu videot (valida kuupäev 08. juuni 2011) Vaadake pressikonverentsi videot (valida kuupäev 08. juuni 2011, kell 14.30-15.00) Raportöör Salvador Garriga Polledo isikuandmed
Jutta Haug: EP seisukoht seotakse Euroopa 2020 strateegiaga
Poliitiliste väljakutsete komisjoni juht Jutta Haug Poliitiliste väljakutsete komisjon (SURE) moodustati möödunud aastal ning selle eesmärk on defineerida EP seisukoht ELi pikaaegse eelarve jaoks perioodiks 2014-2020.
Rääkisime komisjoni juht Jutta Haugiga (S&D, Saksamaa) EP prioriteetidest ning võimest mõjutada läbirääkimiste protsessi.
Haug soovib EP seisukoha välja töötada selleks suveks, täpsemalt 9. juuniks, lootes koos raportöör Salvador Garriga Polledoga kahe kolmandiku komisjoni liikmete toetusele.
Seni on raporti projekti osas esitatud rohkem kui 1000 parandusettepanekut, samas on Jutta Haug kindel, et parlament suudab tugeva seisukohaga välja tulla.
Ta rõhutab vajadust siduda EP positsioon Euroopa 2020 strateegiaga, et luua "tarka, kõikehõlmavat ning jätkusuutlikku majanduskasvu".
Rääkides ühtekuuluvusest ning põllumajandusest, mis võtab ligi kolm neljandikku ELi kogueelarvest, on Haug, kindel, et neid poliitikavaldkondi tuleb reformida.
"On vaja õiglasemat jaotust liikmesriikide vahel, eriti põllumeestele mõeldud otsetoetuste osas.
Samuti tuleb jätkata ühtekuuluvuspoliitikaga."
Teine prioriteet on rohkem raha teadusuuringutesse ning innovatsiooni.
Haugi sõnul on vaja ka suuremat koosööd väikese ja keskmise suurusega ettevõtete ning ülikoolide vahel, et "muuta Euroopa leiutised kommertstoodeteks".
EP komisjon kiitis heaks seiskoha 2014–2020 ELi eelarve osas
Parlamendiliikmed soovivad eraldi eelarverida suurte strateegiliste investeerimisprojektide jaoks nagu Galileo (satelliidid) ning ITER (tuumasüntees)©BELGA/DPA/J.Woitas Poliitiliste väljakutsete komisjoni (SURE) liikmete hinnangul ei ole mõttekas eelarve külmutamine 2013. aasta tasemele, nagu mõned liikmesriigid nõuavad.
Saadikud soovivad järgseks mitmeaastaseks eelarveraamistikuks vähemalt 5protsendilist tõusu võrreldes 2013. aastaga.
Samuti soovivad saadikuid
rohkem raha teadusuuringutesse ja innovatsiooni (võrreldes tänase 1,9% SKPst võiks tõus olla 3%ni)
tõusu energiainfrastruktuuri investeeringutesse
et regionaalpoliitika ja põllumajanduse rahastamine jääks praegusele tasemele
rohkem investeeringuid välispoliitika prioriteetidesse ja ELi laienemisse
Parlamendiliikmed kritiseerivad praegust rahastamisstruktuuri, mis põhineb peaaegu täienisti riiklikel panustel, "tekitades ebaproportsionaalse rõhu liikmesriikide saldode vahel".
Saadikud usuvad, et "päris oma omavahendite süsteem" oleks ausam, läbipaistvam, lihtsam ja õiglasem" ning ei suurendaks ELi kodanike üleüldist maksukoormust.
Samuti soovivad saadikud, et eelarveraamistik järgiks ELi 2020 strateegia liini, mis puudutab jätkusuutlikku arengut.
Parlamendiliikmed soovivad eraldi eelarverida suurte strateegiliste investeerimisprojektide jaoks nagu Galileo (satelliidid) ning ITER (tuumasüntees).
Samuti soovivad nad, et eelarveraamistik oleks lühem kui seitse aastat, et alates 2021 võiks see olla viieaastane.
EP täiskogu arutab mitmeaastase finantsraamistiku raportit 8. juunil.
Hääletus toimub 9. juunil.
29. juunil avaldab Euroopa Komisjon kaks ettepanekut, millest esimene puudutab mitmeaastast eelarveraamistikku ning teine omavahendite süsteemi.
Pressiteade Kuidas see käib?: Regionaalpoliitika
Vaata infograafikut finantsülekannete maksustamisest
Infograafik Euroopa Komisjon tegi eelmisel aastal ettepaneku maksustada Euroopa Liidus (EL) finantsülekanded.
Maks kehtiks kõikidele finantsinstrumentidega tehtavatele tehingutele, mille sooritavad finantsasutused.
Maks kehtiks ka juhul, kui vähemalt üks tehingu osapool paikneb ELis.
Finantsülekannete maksustamine oli teisipäeval Euroopa Parlamendi (EP) majandus- ja rahanduskomisjonis arutelul, EP veebileht annab teemast ülevaate.
Vaata ka vastavat infograafikut.
Finantsülekannete maksustamine toetaks Euroopa ühisturgu ning finantssektor peab andma oma panuse Euroopa Liidu (EL) kriisist väljaaitamisse.
Need on kaks peamist argumenti kõnealuse uue maksu kehtestamiseks.
Läbirääkimised õigusloome üle on endiselt käimas, teisipäeval EP majandus- ja rahanduskomisjonis toimunud arutelul osales ka maksundusvolinik Algridas Šemeta, kes samuti rõhutas finantsülekannete maksustamise vajalikkust.
Finants- ja majanduskriisi tulemusel kerkis ELi 27 liikmesriigi avaliku sektori võlg 60 protsendilt 80 protsendini sisemajanduse koguproduktist.
Liikmesriigid on kriisis kõikuma löönud finantssektori väljalunastamiseks kulutanud 4,6 triljonit eurot.
Hetkel naudib finantssektor käibemaksuvabastust, hoides nii aastas kokku hinnanguliselt 18 miljardit eurot.
Finantstehingute maks tähendaks 0,1-protsendilist maksumäära aktsiate ja võlakirjadega sooritatavatele tehingutele.
Derivatiive puudutavate tehingute puhul oleks maks 0,01 protsenti.
Finantstehingute maks tooks aastas sisse 57 miljardit eurot.
Finantssektor peab andma oma panuse
Euroopa Komisjoni finantsülekannete maksu ettepanek märgib, et ELi kodanikud on pidanud võtma enda kanda finantssektori väljaostmiseks kulunud suured summad.
Seega on põhjendatud, et finantssektor nüüd omakorda panustab.
Komisjoni ettepaneku alusel saaks uuest maksust oma osa nii EL kui liikmesriigid.
Osa maksutulust oleks kasutusel ELi ressursina, mille tulemusel peaks riigid vähendama panust ühenduse eelarvesse.
Euroopa ühisturg saaks finantsülekannete maksustamisest samuti kasu, kuna see aitaks vähendada konkurentsimoonutusi, pidurdaks riskantset kauplemist ja täiendaks tulevaste kriiside ärahoidmiseks vajalikke meetmeid.
Finantsülekannete maksustamine peaks jõudma EP täiskogus hääletusele juunis.
Lae alla infograafik Finantstehingute maks: finantssektoril tuleb hakata maksma õiglast osa EP 20. märtsi pressiteade finantsülekannete maksustamisest (inglise keeles) EP 29. veebruari pressiteade finantsülekannete maksustamisest (inglise keeles)
ELi eelarve peab kriisi ajal olema kasvumootoriks
EP president Martin Schulz ja Taani peaminister Helle Thorning-Schmidt finantsraamistiku arutelul "Euroopa Parlament ei ole nõus vähema rahaga Euroopa eelarves," ütles parlamendi president Martin Schulz neljapäeval, kui avas Euroopa Liidu (EL) pikaajalist finantsraamistikku perioodil 2014–2020 käsitleva konverentsi.
Schulzi sõnul suudab Euroopa vaid mõistliku eelarvega investeerida majanduskasvu hoogustumisse ajal, mil rõhku pannakse kokkuhoiule.
Schulzi sõnul ei ole mõeldav, et ühenduse riigipead annavad ELile ülesandeid juurde ning samal ajal vähendavad rahastust poliitikate elluviimiseks.
Samas lisas president, et eelarvet tuleks täielikult rahastada ELi omavahenditest, et nõnda vältida tuliseid vaidlusi riikide vahel nende panuse osas.
Hetkel tuleb 75 protsenti ELi eelarvest liikmesriikidelt, panus sõltub riikide rahvamajanduse kogutoodangust.
Seega on siiani eelarveläbirääkimised keskendunud riikide panusele ja sellele, mida riigid eelarvest vastu saavad.
Euroopa Komisjon on teinud uue pikaajalise finantsraamistiku osas ettepaneku ELi omavahendite süsteemi reformimiseks, mis seisneb praeguste käibemaksupõhiste omavahendite kaotamises ja kahe uue omavahendi loomises, mis põhineksid vastavalt finantsülekannete maksust saadaval tulul ning riiklikul käibemaksutulul.
Uus käibemaksupõhine omavahend seoks liikmesriikide ja ELi käibemaksusüsteemid paremini ning toetaks liikmesriikide käibemaksusüsteemide edasist ühtlustamist.
Komisjoni pakutud lähenemine peaks vähendama riikide panust sõltuvalt rahvamajanduse kogutoodangust ning see omakorda annab eeldused eelarves lihtsamini kokkuleppele jõuda.
Põhimõtteliselt toetab parlament komisjoni mõlemat ettepanekut.
Eesistujariigi Taani peaministri Helle Thorning-Schmidti sõnul on väga oluline, et eelarvereform viidaks läbi õigetel alustel, sest võimalus selleks tekib vaid iga seitsme aasta tagant.
Thorning-Schmidt lisas, et heas eelarves peavad olema kesksel kohal uurimis- ja arendustegevus, roheline lähenemine ning solidaarsus ehk keskendumine vaesematele piirkondadele.
Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso sõnas, et Euroopa eelarve on investeeringute eelarve.
"Tegemist ei ole investeeringutega institutsioonide jaoks, vaid ühenduse eri piirkondade ja linnade projektide toetamisega."
Eelarvevolinik Janusz Lewandowski märkis, et finantsülekannete maks vähendaks riikide rahvamajanduse kogutoodangust sõltuvat panust kuni 50 protsendi võrra aastaks 2020.
Uus maks tooks ELi eelarvesse 54 miljardit eurot, eeldades, et kaks kolmandikku maksutulust läheks ELi eelarvesse ja üks kolmandik riikidele.
Küprose Euroopa asjade aseminister Andreas Mavroyiannis märkis, et riikide poolne eelarve üle kauplemine ning eelarve sõltuvus riikide panustest varjutab tõeliselt olulisi küsimusi.
Finantsülekannete maksu tulevik
Taani parlamendi Euroopa asjade komisjoni esimees Eva Kjer Hansen hoiatas, et finantsülekannete maksu mõju majanduskasvule ja konkurentsivõimele ei ole lõplikult selge.
Samuti ei ole teada, kas uus maks saab liikmesriikidelt vajaliku toetuse.
EP üks raportööre pikaajalise finantsraamistiku osas, Taanit esindav liberaal Anne E. Jensen selgitas parlamendi positsioone.
"Me tahame lihtsamat süsteemi, ilma erandite ja hinnaalandusteta.
Soovime rohkem keskenduda kulutuste kvaliteedile ja vähendada riikide panust."
EPs Prantsusmaad esindav sotsiaaldemokraat Pervenche Beres avaldas finantsülekannete maksustamisele toetust, märkides, et seni on see tegevusala maksustamisest pääsenud.
Euroopa Kontrollikoja esindaja Milan M. Cvikl hoiatas, et finantsülekannete maksustamisest saadav tulu on tõenäoliselt kõikuv, kuna finantstehingute mahud on pidevalt muutuvad.
Konverentsi programm (inglise keeles) EP resolutsioon pikaajalisest finantsraamistikust Euroopa Komisjoni pressiteade finantstehingute maksust
ET
1
PHOTO
20110420PHT18238.jpg
ET
2
PHOTO
20110608PHT20941.jpg
ET
4
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=ET
ET
5
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/research-by-date?language=et
ET
6
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/search-other-events?language=en&format=wmv&byLeftMenu=researchotherevents
ET
7
LINK
/members/expert/committees/view.do?language=ET&id=1665
ET
8
PHOTO
20110420PHT18236.jpg
ET
9
PHOTO
20110527PHT20396.jpg
ET
12
PHOTO
20120322PHT41555.jpg
ET
13
LINK
/pdf/tax/Trans_tax_eu_et.pdf
ET
14
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/11/1085&format=HTML&aged=1&language=ET&guiLanguage=en
ET
15
LINK
/sides/getDoc.do?pubRef=-%2f%2fEP%2f%2fTEXT%2bIM-PRESS%2b20120319IPR41156%2b0%2bDOC%2bXML%2bV0%2f%2fEN&language=EN
ET
16
LINK
/sides/getDoc.do?pubRef=-%2f%2fEP%2f%2fTEXT%2bIM-PRESS%2b20120227IPR39339%2b0%2bDOC%2bXML%2bV0%2f%2fEN&language=EN
ET
17
PHOTO
20120313PHT40600.jpg
ET
18
LINK
http://ec.europa.eu/budget/reform/conference-mff-2014-2020/files/draftprogramme_mff_22oct2012.pdf
ET
20
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/11/1085&format=HTML&aged=1&language=ET&guiLanguage=en
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110519BKG19718 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110523IPR19950 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110523IPR19950 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT TA P7-TA-2011-0266 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
