LÕPLIK
A6-0189/2006
18.5.2006
RAPORT
Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile – raamstrateegia
(2005/2191(INI))
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon
Raportöör:
Tatjana Ždanoka
Koostaja (*):
Claire Gibault , naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon
(*) Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö – kodukorra artikkel 47
PE 371.873v02-00
SISUKORD
lk
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK................................................3
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoNI ARVAMUS .........11
MENETLUS..............................................................................................................................16
EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile – raamstrateegia
( 2005/2191(INI) )
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 13, mis annab ühendusele pädevuse võtta meetmeid, mis on vajalikud võitlemiseks igasuguse diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta
EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. ;
– võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust
EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22. , ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel
EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16. , mis keelavad igasuguse otsese või kaudse diskrimineerimise rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõiget 1, mis keelab igasuguse diskrimineerimise soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu;
– võttes arvesse mitmeid ÜRO ja Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud juriidilisi dokumente, mis keelavad igasuguse diskrimineerimise nende dokumentidega tagatud õiguste osas, ning eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja Euroopa Nõukogu vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni;
– võttes arvesse komisjoni teatist “Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile – raamstrateegia” ( KOM(2005)0224 );
– võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni romide olukorra kohta Euroopa Liidus
ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 129. ;
– võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas
Vastuvõetud tekstid, 8.6.2005, P6_TA(2005)0228 . ;
– võttes arvesse põhiõiguste ekspertrühma 2004. aasta aastaaruannet ning ekspertrühma samal aastal avaldatud temaatilist aruannet vähemuste kohta;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
– võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust ( A6–0189/2006 ),
A. arvestades, et võitlus diskrimineerimisega on igasuguse integratsioonipoliitika põhilüli, kusjuures see integratsioonipoliitika tagab omakorda sotsiaalse ühtekuuluvuse ja on hädavajalik vahend võitluses tõrjutusega;
B. arvestades, et diskrimineerimine tuleneb suuresti teadmatusest ja seega hirmust teistsuguse ees, mistõttu tuleb probleemiga tegelda selle allika juures ning meetmete abil, mille eesmärk on maast madalast edendada sallivust ja mitmekesisust; meenutades, et selles osas võib määrav tähtsus olla programmidel Socrates, Leonardo ja Noorus;
C. arvestades, et kuna Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus kinnitab, et riiklike asutuste poolt levitatav ja mittediskrimineerimist riiklikul tasandil käsitlev praktiline teave on jätkuvalt piiratud ning et seda on vaja laiendada sihtrühmadele ja neid toetavatele valitsusvälistele organisatsioonidele; arvestades, et valitsused peavad rohkem tunnistama asjaolu, et kodanikuühiskond võib olla tõhus partner rassilise diskrimineerimise vastu võitlemisel, ning toetama diskrimineerimise vastu suunatud poliitikaeesmärke;
D. arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklil 21, mis on lisatud Euroopa põhiseaduse lepingu artiklisse II-81, on laiem kohaldamisala kui EÜ asutamislepingu artiklil 13, kuna selles nimetatakse diskrimineerimise aluseid, mida viimases ei mainita, nimelt nahavärvust, sotsiaalset päritolu, geneetilisi omadusi, keelt, poliitilisi või muid arvamusi, rahvusvähemusse kuulumist, varalist seisundit ja sünnipära; kahetsedes seda enam, et selline laiem kontseptsioon ei leia tegelikkuses õiguslikult siduvat väljendust;
E. arvestades, et nagu ekspertide võrgustik hiljuti meelde tuletas, peavad liikmesriigid EÜ asutamislepingu artikli 13 kohaselt vastu võetud õigusloomega seotud õigusaktide rakendamisel võtma endale kohustuse järgida EÜ õiguse üldpõhimõtetes sätestatud põhiõigusi, sh Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid;
F. olles teadlik, et eelistades õigusloomes teatud diskrimineerimisvorme, luuakse diskrimineerimise aluste teatud hierarhia, mida ei tohiks olla;
G. meenutades, et diskrimineerimise mõiste mõistmiseks on eri viise, sõltuvalt sellest, kas asetutakse individuaalsele või kollektiivsele tasandile, ning et kodanike kui indiviidide õiguste kaitse ei eelda samu meetmeid mis indiviidide rühmade huvide kaitse;
H. arvestades, et oluline on kindlaks määrata positiivse meetme mõiste, enne kui otsustada, kas õigusakte tuleks muuta ja kui tuleks, siis kuidas; arvestades, et positiivne meede hõlmab ebavõrdsuse ja õigusvastase diskrimineerimise vastu võetavaid meetmeid ning on vahend, mis on mõeldud elanike tasakaalustatud esindatuse edendamiseks sektorites ja tasanditel, kus on vaja kogu elanikkonna õiglast esindatust; rõhutades, et seda mõistet ei tohi piirata tööhõive sektoriga ning see peab ulatuma kaugemale soolisest võrdõiguslikkusest;
I. arvestades, et mittediskrimineerimise kultuuri tuleks edendada hariduse kaudu, mis soodustab rahu, vägivalla puudumist ja kultuuridevahelist dialoogi;
J. olles teadlik, et varasema ebaõigluse või diskrimineerimise minemapühkimiseks võib olla tarvis võtta ajutiselt appi positiivsed meetmed, mis on kantud õigluse mõiste n.ö ennetavast kontseptsioonist ning mis võivad esineda väga mitmesuguses vormis; meenutades, et kvootide kehtestamist tuleb pidada äärmuslikuks meetmeks, mida võib kohaldada ainult vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikale, järgides proportsionaalsuse kriteeriumi;
K. arvestades, et mõningate eriti ebasoodsas olukorras ühiskonnarühmade puhul, nagu romid, või isikute puhul, kelle õigusi on rikutud, näiteks mittekodanikud, on positiivsete meetmete võtmine või isegi spetsiifiliste õigusaktide vastuvõtmine hädavajalik, kui soovitakse tagada nende tegelik osalemine ühiskonnaelus ning eelkõige poliitilises elus, nii et neil on võimalik neid puudutavaid otsuseid mõjutada;
L. juhtides tähelepanu asjaolule, et romi laste koondamine eriklassidesse või vaimsete puuetega lastele mõeldud asutustesse sarnaneb mõnedes liikmesriikides rassilise eralduse vormile ning kiiresti on tarvis eraldamisvastast poliitikat;
M. arvestades, et raamkonventsiooni nõuandekomitee ergutab kasutusele võtma positiivseid meetmeid eriti halvas olukorras olevate vähemustesse kuuluvate inimeste kasuks;
N. arvestades, et ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee leiab, et majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti osalejariikidel on kohustus kohaldada asjakohast sooduskohtlemist puudega inimeste suhtes, et saavutada eesmärgid tagada kõikide puudega inimeste täielik osalemine ja võrdsus ühiskonnas;
O. arvestades, et Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus tuletab meelde raskusi rassismiga seotud probleemi tegeliku ulatuse ja olemuse hindamisel, arvestades nii ametlike kui ka mitteametlike andmete puudumust või ebatõhusat kogumist paljudes liikmesriikides;
P. arvestades, et nagu Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus rõhutab, on ilma etnilise ja rahvusliku päritolu ning usualase ametliku statistikata raske saada tegelikku ettekujutust diskrimineerimisest ja selle vastu suunatud poliitika edust; arvestades, et diskrimineerimist kirjeldavate ja hindavate piisavate statistiliste andmete puudumise tõttu ei ole võimalik luua mittediskrimineerimise strateegiat, mis põhineks muu hulgas selliste rühmade kasuks võetud positiivsetel meetmetel;
Q. tuletades meelde, et isikuandmete töötlemist reguleerib ühenduse tasandil direktiiv 95/46/EÜ, ja arvestades, et nagu ekspertide võrgustik rõhutab, ei ole isikuandmete kaitse ja diskrimineerimise jälgimine statistiliste vahendite kaudu vastuolus sedavõrd, kui sellise jälgimise eesmärk on mõista paremini teatavate rühmade üle- või alaesindatust konkreetsetes sektorites või teatud tasanditel ning hinnata edusamme, et teha kindlaks tegutsemisvajadus ja valida kõige tõhusam tegevussuund;
R. arvestades, et ühenduse õigusaktidega sõnaselgelt keelatud kaudse diskrimineerimise avastamiseks peab olema võimalik toetuda usaldusväärsetele statistilistele andmetele, eelkõige teatud kindlate omadustega rühmade kohta; arvestades, et et kui statistilisi andmeid ei ole, jäetakse kaudse diskrimineerimise potentsiaalsed ohvrid de facto ilma vahendist, mis on väga vajalik nende õiguste tunnustamiseks;
S. rõhutades, et võimalikku otsest või kaudset diskrimineerimist avastada võimaldavate elementide tõlgendamine toimub vastavalt liikmesriigi õigusele või riigisisestele tavadele ning praeguses olukorras otsustavad liikmesriigid, kas kaudse diskrimineerimise tuvastamiseks kasutada tõendusmaterjalina statistilisi andmeid või mitte, mis ei too kaasa mitte ainult teatud ebaühtlust, vaid ka asjaolu, et liikmesriikides, kus sellist tava ei tunta, ei ole võimalik teatud kaudse diskrimineerimise vorme avastada,
T. rõhutab, et võrdõiguslikkus ja õigus elada vabana diskrimineerimisest ja rassismist on ühiskonna, milles kõik selle liikmed on hästi integreerunud, kesksed tugisambad; arvestades, et ELi integratsiooni ja diskrimineerimist käsitlevad poliitikavaldkonnad peaksid olema omavahel seostatud; arvestades, et austades küll liikmesriikide traditsioone ja kultuuristandardeid, peaks integratsioon rajanema kõikehõlmaval lähenemisviisil, nagu liikmesriigid selle 2004. aasta integratsiooni käsitlevates ühistes aluspõhimõtetes kokku leppisid,
Üldised kaalutlused
1. on seisukohal, et peale õiguslike ja heastamisvahendite peab võitlus diskrimineerimisega kindlasti rajanema haridusel ning parimate tavade ja kampaaniate edendamisel, mis on suunatud üldsusele ning valdkondadele ja sektoritele, kus diskrimineerimist esineb; rõhutab, et võitlus diskrimineerimisega peaks rajanema nii selle nähtuse ühiskondlike kui ka majanduslike tagajärgede teadvustamisel valitsusväliste organisatsioonide abil, keda liikmesriigid peavad tihedalt kaasama diskrimineerimisvastase võitluse poliitikasse;
2. on seisukohal, et positiivne meede tuleb selgelt määratleda ja rõhutada, et positiivne meede ei ole positiivne diskrimineerimine; märgib, et positiivsete meetmete konkreetsete näidete seas võiksid olla töölevõtmispoliitika ja -tavade muutmine, et tuvastada ja kõrvaldada diskrimineerimist kaasa toovaid asjaolusid, meetmete rakendamine ebasoodsas olukorras olevate rühmade tähelepanu juhtimiseks olemasolevatele võimalustele, eesmärkide seadmine ebasoodsas olukorras olevate rühmade esindatuse parandamiseks tööjõu hulgas või ebasoodsas olukorras olevate rühmade abistamine osalemisel ühiskonnas tervikuna;
3. on veendunud, et tuleb koondada liikmesriikides diskrimineerimisvastases võitluses kasutatavaid häid tavasid, millest mõned on laiaulatuslikumad, tugevamad ja rohkem kinnistunud kui teised, ja tagada nende levitamine võrdleva hindamise kaudu; usub, et selles osas oleks kasulik tugevdada nende riigisiseste asutuste võrku, mille ülesanne on võidelda diskrimineerimisega (Equinet) ning kõiki liikmesriike tuleks õhutada selles osalema; on veendunud, et teabe kogumise ja levitamise, samuti tegevuse kooskõlastamise ja stimuleerimise ülesande võiks usaldada Euroopa Põhiõiguste Ametile;
4. tervitab komisjoni algatust kuulutada 2007. aasta võrdsete võimaluste Euroopa aastaks ning loodab, et see aitab teadvustada diskrimineerimise eri vorme ja mitut diskrimineerimise vormi hõlmavat diskrimineerimist, samuti paremini tundma õppida heastamisvahendeid; loodab samas, et tulevikus alustatakse selliste algatuste ettevalmistamist varem; kordab oma seisukohta, et komisjon ja liikmesriigid peavad tagama kõikidele diskrimineerimise vormidele reageerimise ja nende võrdse käsitlemise, ning tuletab komisjonile meelde tema lubadust ja kohustust nimetatud küsimust hoolikalt jälgida ja sellest Euroopa Parlamendile aru anda; väljendab jätkuvalt kahetsust asjaolu üle, et diskrimineerimisvastase võitluse tähtsusele vaatamata eraldati võrdsete võimaluste Euroopa aastale ebapiisavad rahalised vahendid; nõuab, et kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastal (2008) jätkataks 2007. aastal algatatud meetmeid, kuivõrd võitlus diskrimineerimisega on kultuuridevahelise dialoogi üks eesmärke;
5. kutsub komisjoni üles edendama haridust, mis soodustab rahu ja vägivalla puudumist ning kultuuridevahelise dialoogi õpetamist;
6. taunib asjaolu, et põhiõiguste hartat ei ole ikka veel muudetud õiguslikult siduvaks, ja nõuab sellise olukorra parandamist; nõuab järjekindlalt, et kontrollides vastavalt võetud kohustusele süstemaatiliselt ja rangelt õigusaktide ja regulatiivaktide kooskõla põhiõiguste hartaga, püüaks komisjon avastada eelkõige igasugust otsest, kuid eriti kaudset diskrimineerimist, mis võib isikute mitmesuguste kategooriate jaoks nendest tuleneda; on arvamusel, et komisjon peaks iga õigusakti ettepaneku osas läbi viima mõju hindamise diskrimineerimise seisukohast, et tagada poliitika järjekindlus komisjoni kõikides peadirektoraatides; on arvamusel, et Euroopa Põhiõiguste Amet tuleks tihedalt kaasata sellega seoses läbiviidavatesse mõju hindamistesse;
7. usub sarnaselt komisjoniga, et teatud piirkonnas pidevalt eksisteeriva või n.ö struktuurse või isegi "kultuurilise" ilmse ebavõrdsuse leevendamiseks ning tõsiselt rikutud tasakaalu taastamiseks tuleb mõningatel juhtudel ajutiselt kõrvale kalduda indiviidikesksest võrdsuse kontseptsioonist nn jaotava õigluse kasuks, mis on vastupidiselt keskendatud rühmale, ning teha seda nn positiivsete meetmete abil;
8. rõhutab, et mõisted “positiivne meede", "positiivne võrdsus" ja "jaotava õigluse" hõlmavad sama tegelikkust, mille lähtepunkt on tunnustada ideed, et mõningatel juhtudel eeldab tõhus võitlus diskrimineerimisega ametiasutuste aktiivset sekkumist tõsiselt rikutud tasakaalu taastamiseks; rõhutab, et seda tüüpi sekkumist ei tohi pidada diskrimineerimise, isegi mitte nn positiivse diskrimineerimise vormiks ning positiivse meetme mõistet ei saa taandada kvoodi ideele; tuletab meelde, et sellised meetmed võivad konkretiseeruda mitmesugustes vormides, mille seas on näiteks töölevõtuintervjuude tagamine, prioriteetne juurdepääs teatud koolitustele, mis tagavad juurdepääsu alaesindatud elukutsetele või teatud kategooriatele, tööpakkumiste levitamine eelkõige teatud kogukondades või ka töökogemuse arvestamine ainult diplomite arvestamise asemel;
9. rõhutab, et võrdse kohtlemise põhimõte ei takista liikmesriigil säilitada või võtta vastu spetsiifilisi meetmeid, mis on mõeldud mõne EÜ asutamislepingu artiklis 13 nimetatud diskrimineerimise alustega seotud ebasoodsate asjaolude ärahoidmiseks või kompenseerimiseks, ning rõhutab, et selliseid spetsiifilisi meetmeid tuleks laiendada kõikidele sektoritele, kus täheldatakse tõsist ebavõrdust, sõltumata sellest, kas tegemist on haridusega, tervishoiuga, eluasemega, juurdepääsuga kaupadele ja teenustele või muude valdkondadega;
10. on teadlik, et teatud rühmade madal esindatus teatud kategooriatesse kuuluvatel töökohtadel võib avaldada soovimatut mõju, pärssides nende rühmade püüdlusi omandada kõnealustele töökohtadele pääsemiseks vajalikke teadmisi, mis tekitab suletud ringi; soovitab seetõttu tungivalt, et etniliste vähemuste olukorda tööturul käsitlev kõrgetasemeline töörühm, mis peab oma töö tulemustest aru andma 2006. aasta lõpul, pööraks nimetatud küsimusele suurt tähelepanu, ning et loodaks tingimused, mis võimaldavad igasse kategooriasse kuuluvatel, igas vanuses isikutel alates lapsepõlvest pääseda igat tüüpi ja igal tasemel õpingutele ja koolitusele, võttes vajaduse korral positiivseid meetmeid, mille eesmärk on võimaldada ebasoodsas olukorras rühmade pääsemist kooli-, ülikooli- või kutseõppetsüklitele, mis ilma selliste meetmeteta ei oleks neile kättesaadavad;
11. rõhutab vajadust tagada romi päritolu sisserändajatele ja mittekodanikele võrdsus sotsiaalsete ja poliitiliste õiguste osas ning palub liikmesriikidel ja kandidaatriikidel töötada välja strateegia, mille eesmärk on suurendada romide ja mittekodanike osalemist kõikide tasandite valimistel nii valijate kui ka kandidaatidena;
12. palub liikmesriikidel, kes seda veel ei ole teinud, luua liikmesriigi tasandil võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase võitluse valdkonnale spetsialiseerunud haldusorgani; toonitab fakti, et nimetatud organ peab olema sõltumatu ja tal peavad olema vajalikud vahendid, et ta suudaks diskrimineerimise ohvreid õiguslikes toimingutes toetada; on seisukohal, et nimetatud organil peavad olema ka juurdlusvolitused dokumentide läbivaatamisel;
Statistiliste andmete kogumine
13. usub, et direktiiv 95/46/EÜ, mis kaugeltki ei takista eelkõige etnilist päritolu ja usutunnistust käsitlevate andmete kogumist, võimaldab vajalikku ja soovitavat kaitset statistilisel eesmärgil kogutud tundlike andmete igasuguse kuritarvitamise vastu;
14. on seisukohal, et kultuurilistele, ajaloolistele või põhiseaduslikele kaalutlustele vaatamata on vähemuste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade olukorra kohta andmete kogumine kriitilise tähtsusega ning et poliitika ja seadusandlus võitluseks diskrimineerimisega peab põhinema täpsetel andmetel;
15. on arvamusel, et direktiivi 95/46/EÜ alusel loodud rühm "Artikkel 29" esitaks arvamuse, mille eesmärk on selgitada direktiivi sätteid, mis võivad takistada teatud kategooriatesse kuuluvaid isikuid käsitlevate statistiliste andmete kogumist, ning tagada sel viisil ühetaoline tõlgendamine kõikides liikmesriikides;
16. juhib tähelepanu asjaolule, et kui isikuandmed on juba statistilise kasutamise huvides anonüümseks muudetud, ei tule sellises statistikas sisalduvat teavet vaadelda enam isikuandmetena; tuletab meelde, et on ka usaldusväärseid meetodeid, mille puhul austatakse anonüümsust ja mida kasutatakse traditsiooniliselt sotsiaalteadustes ning mis peaksid võimaldama tundlikeks peetavatel kriteeriumitel põhineva statistika loomist;
17. märgib rahuloluga, et komisjon kavatseb koostöös liikmesriikide ametiasutuste ja teiste sidusrühmadega välja töötada statistilised vahendid, mille eesmärk on hinnata diskrimineerimise tagajärgi; ootab huviga 2006. aastaks välja kuulutatud andmekogumise käsiraamatu avaldamist;
18. tuletab meelde, et kaudse diskrimineerimise mõiste on olemuselt seotud kvantitatiivsete kriteeriumidega ning seega on kahjulik takistada teatud omadusi käsitlevate statistiliste andmete loendamist isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide varjus, sest ilma selleta muutub kaudse diskrimineerimise olemasolu tõestamine võimatuks;
19. on arvamusel, et kui tahetakse võidelda tõhusalt kaudse diskrimineerimise kõikide vormidega ja seega võtta korralikult üle diskrimineerimist käsitlevad ja selle sõnaselgelt keelavad ühenduse direktiivid, siis on väga oluline lubada esitada statistilistel andmetel põhinevaid tõendeid;
20. palub liikmesriikidel arendada oma statistilisi vahendeid nii, et oleksid olemas andmed tööhõive, eluaseme, hariduse ja sissetulekute kohta kõikide isikukategooriate puhul, keda võib puudutada diskrimineerimine mõne EÜ asutamislepingu artiklis 13 loetletud kriteeriumi alusel;
21. juhib tähelepanu asjaolule, et isiku eeliskohtlemiseks kuulumise tõttu mõnda kaitstud rühma peab olema võimalik teda sellesse rühma liigitada, mis eeldab, et tema kohta on olemas tundlikud andmed; tuletab meelde, et selliseid andmeid tuleb töödelda eelkõige vastavalt isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusaktidele ning rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artikli 3 lõikele 1;
Õigusaktide täiendamise vajadus
22. kahetseb sügavalt, et Euroopa Parlamendi korduvatest nõudmistest hoolimata ei kavatse komisjon antud etapil välja töötada kõikehõlmavaid õigusakte võitluseks diskrimineerimisega; tuletab meelde, et parem õigusloome ei tähenda üksnes mittevajalike õigusaktide kõrvaldamist, vaid ka õigusloome arendamist vastusena tugevatele poliitilistele signaalidele Euroopa Parlamendilt; nõuab, et enne 2007. aasta keskpaika esitataks uue õigusliku vahendi ettepanek, milles on ära toodud kõik EÜ asutamislepingu artiklis 13 loetletud diskrimineerimise alused ning millel on sama kohaldamisala direktiiviga 2000/43/EÜ;
23. palub liikmesriikidel võtta oma õigusloomepraktikas nõuetekohaselt arvesse harta artiklis 21 nimetatud mitmesuguseid diskrimineerimise aluseid, et muuta kõnealune artikkel tõsiseltvõetavaks, mida senini nõrgestab asjaolu, et see on juriidiliselt mittesiduv;
24. ergutab liikmesriike võtma ilma lisatingimuste või piiravate deklaratsioonideta kohustusi inimõigusi käsitlevate lepingute alusel vähemustesse ja teistesse haavatavasse rühmadesse kuuluvate isikute mittediskrimineerimise ja kaitse valdkonnas ning selliseid kohustusi heas usus austama;
25. on seisukohal, et traditsioonilised rahvusvähemused vajavad tõhusaks osalemiseks nende identiteeti puudutavates otsustamisprotsessides kiiresti raampoliitika standardit ja neid peavad kaitsma mitmesugused omavalitsuse või autonoomia vormid, et ületada nii Kopenhaageni kriteeriumidega kehtestatud topeltstandardid kui ka mis tahes eeskirjade puudumine liikmesriikides;
26. palub komisjonil aktiivselt täita asutamislepingute järelevalvega seotud kohustusi ning rakendada kiiresti meetmeid liikmesriikide suhtes, kes ei ole üle võtnud EÜ õigusakte, mis keelustavad diskrimineerimise EÜ asutamislepingu artiklis 13 toodud alustel, näiteks rassilist päritolu (2000/43/EÜ) ja tööhõivet (2000/78/EÜ) käsitlevaid direktiive; tuletab meelde, et Euroopa Kohus on juba teinud otsuseid liikmesriikide suhtes, kes on jätnud diskrimineerimisvastaste direktiivid rakendamata, ning nõuab tungivalt, et sellised liikmesriigid tegutseksid vastavalt oma kohustustele; on seisukohal, et uute liikmesriikide suhtes, kes ei ole diskrimineerimisvastaseid direktiive üle võtnud, tuleb rakendada samasuguseid menetlusi seoses EÜ õigusaktide rikkumisega nagu vanade liikmesriikide suhtes; palub komisjonil kiiremas korras uurida diskrimineerimisvastaste direktiivide rakendusaktide kvaliteeti ja sisu, sealhulgas diskrimineerimisvastase võitluse sõltumatute ekspertide võrgustiku ettevalmistatud aruannete põhjal, ning algatada kiiresti Euroopa Kohtus menetlused liikmesriikide vastu, kes ei ole neid nõuetekohaselt üle võtnud;
27. palub komisjonil diskrimineerimisvastaste õigusaktide järgmisel uuesti sõnastamisel tegeleda eriti mitut diskrimineerimisvormi ühendava diskrimineerimise probleemidega, samuti diskrimineerimisega sarnase segregatsiooni probleemidega, ning vaadata läbi kaudse diskrimineerimise mõiste, lubades sõnaselgelt kasutada diskrimineerimisega seotud statistikal põhinevat tõendusmaterjali;
28. nõuab tungivalt, et 2007. aastal tööd alustav uus ELi Põhiõiguste Amet oleks tihedalt kaasatud uude diskrimineerimisvastasesse raamistikku ning tagaks ELi poliitika väljatöötajatele õigeaegse, kindla, usaldusväärse, kõikehõlmava ja ajakohase teabe, mille põhjal saaks edasi arendada poliitikat ja õigusakte; on seisukohal, et seoses murega ameti rolli ja funktsiooni pärast on ameti jaoks oluline anda oma panus ELi diskrimineerimisvastase poliitika toetamisele ja selles lahutamatult osaleda;
29. kutsub nõukogu üles võtma vastu komisjoni ettepanekut, mis käsitleb nõukogu raamotsust rassismi ja ksenofoobiaga võitlemise kohta, millega kavatsetakse luua raamistik rassistliku ja ksenofoobse vägivalla kui kriminaalkuriteo eest karistamiseks, arvestades et selline otsus aitaks kaasa rassistlikku vägivalda ja kuritegusid käsitlevate andmete vajaliku kogumise parandamisele kogu ELis;
30. nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepanekud sellise diskrimineerimise keelustamise kohta, mille all kannatavad oma igapäevaelus abielus või registreeritud partnerlussuhtes olevad samasoolised paarid, eriti seoses ELi õiguses sätestatud õiguse vabale liikumisele teostamisega; nõuab, et ka nimetatud valdkonnas kohaldataks vastastikuse tunnustamise põhimõtet;
o
o o
31. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
23.3.2006
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoNI ARVAMUS
kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile
mittediskrimineerimise ja võrdsete võimalusete kohta kõigile
( 2005/2191(INI) )
Arvamuse koostaja:
Claire Gibault
(*) Komisjonidevaheline tõhustatud koostöö – kodukorra artikkel 47
ETTEPANEKUD
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
– võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse isikute võrdse kohtlemise põhimõtet olenemata rassist või etnilisest päritolust;
– võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega luuakse tööhõives ja kutsealal võrdse kohtlemise üldine raamistik;
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega;
– võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega;
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23,
A. arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, mis tuleneb inimväärikuse austamisest, on ühenduse õiguse põhiprintsiip, ning et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 3 lõige 2 sätestab integratsiooni põhimõtte, mille kohaselt on ühenduse eesmärk kõigis oma tegevustes meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine; arvestades, et tuleb rakendada ühtset võrdõiguslikkuse poliitikat, mis annab lisandväärtust olemasolevatele programmidele ja algatustele, mida juba ellu viiakse;
B. arvestades, et komisjon tegi ettepaneku kuulutada 2007. aasta Euroopa võrdsete võimaluste aastaks,
1. nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid kehtivate EÜ diskrimineerimisvastaste õigusaktide siseriiklikusse õigusse ülevõtmise protsessi täielikult lõpule; palub komisjonil tagada, et nende õigusaktide kohaldamist liikmesriikides jälgitakse ja hinnatakse korrapäraselt, ning viia läbi uuring võimalike uute algatuste kohta, mis täiendaksid olemasolevat õiguslikku raamistikku võrdõiguslikkuse valdkonnas; nendib, et naiste diskrimineerimise vastase õigusliku raamistiku sätestamisest ei piisa võrdõiguslikkuse tagamiseks; palub seetõttu liikmesriikidel rakendada konkreetsete ja diferentseeritud meetmete ning sealhulgas positiivsete toimimisviiside abil aktiivse võrdõiguslikkuse toetamise poliitikat;
2. nõuab tungivalt, et tuleb pöörata rohkem tähelepanu sotsiaalselt kõige kaitsetumaid elanikkonnarühmi ja eelkõige naisi puudutava vaesuse probleemi käsitlemisele, ning juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks kasutada avatud koordineerimismeetodit; rõhutab, et naiste ja meeste paindlik tööaeg ning laste, eakate isikute, puuetega isikute ja ülalpeetavate jaoks kohandatud kvaliteetsete vastuvõtustruktuuride väljatöötamine peavad sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika raames jääma liikmesriikide prioriteediks;
3. nõuab tungivalt, et valitsused tugevdaksid soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamist kõigis asjakohastes poliitikavaldkondades, sealhulgas tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas, hariduses, teaduses, välissuhetes, arengukoostöös ning fiskaal- ja rahanduspoliitikas;
4 . palub liikmesriikidel tagada naistele ja meestele võrdne juurdepääs kutseõppele, tööalasele koolitusele ja täiendõppele kõikidel tasemetel ning vältida tüdrukute ja poiste diskrimineerimist seoses pakutava kutsesuunitluse ja hariduse kvaliteediga;
5 . tervitab komisjoni ettepanekut korraldada igal aastal kõrgetasemeline "võrdõiguslikkuse tippkohtumine" ning palub komisjonil võtta selle päevakorda meeste ja naiste võrdõiguslikkuse teema, tagades Euroopa Parlamendi, Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide, liikmesriikide pädevate asutuste ja organite ning kodanikuühiskonna esindajate osalemise; nõuab tungivalt, et komisjon viiks ettepaneku võimalikult kiiresti ellu;
6 . palub komisjonil esitada oma 2006. aastal avaldatavas soolist võrdõiguslikkust üksikasjalikumalt käsitlevas teatises kõigi liikmesriikide võrdlevad kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed andmed, et teha kindlaks valdkonnad, kus naistele saab pidevalt osaks tõsine diskrimineerimine, ning pakkuda välja uusi lähenemisviise;
7 . rõhutab Euroopa naiste ja meeste võrdõiguslikkuse poliitika rakendamisel võrdõiguslikkusega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide tähtsust ja rolli ning palub komisjonil edendada süstemaatiliselt kavasid ja algatusi, mis toetavad antud valdkonnas tegutsevaid Euroopa ja liikmesriikide valitsusväliseid organisatsioone, et kodanikuühiskond saaks väljenduda pluralistlikult;
8. kutsub liikmesriike üles täitma endale võetud kohustusi, mis kiideti heaks Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel 2002. aastal, võtma meetmeid sooliste palgaerinevuste kaotamiseks, tagama naiste võrdse juurdepääsu kutseõppele ja kvalifikatsiooni eeldavatele kvaliteetsetele töökohtadele ning kindlustama võrdse kohtlemise palgatingimuste osas;
9. palub valitsustel koguda ja analüüsida eraldi mehi ja naisi puudutavaid statistilisi andmeid, mis on seotud nende tegevusaladega, et hinnata naiste või meeste mitmekordse diskrimineerimise erinevaid viise, mis tulenevad ühelt poolt soost ja teiselt poolt rassist, religioossest kuuluvusest, puudest, vanusest või seksuaalsest suundumusest;
10. rõhutab, et võitlus diskrimineerimise kõigi vormide vastu toimub eelkõige noortele suunatud ning austust, sallivust ja õiglust tähtsustava kasvatustöö kaudu, mille eesmärk on muuta mõtteviise kodanike tegevuse väärtustamise kaudu; palub liikmesriikidel teha süstemaatilisi jõupingutusi ühiskonna sootundlikkuse suurendamiseks ning diskrimineerimisalase teadlikkuse tõstmiseks, vabastades üldsuse stereotüüpsetest arusaamadest ning muutes soolist suhtumist;
11 . rõhutab, et liikmesriigid peavad võimalikult varases eas laste hulgas viima läbi üldsuse teavitamise ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis käsitlevad perekondlike ja majapidamiskohustuste võrdset jagamist;
12 . piiramata sõna- ja ajakirjandusvabaduse põhimõtete kohaldamist, kutsub liikmesriike üles tegema riiklikele võrdõiguslikkuse edendamisega tegelevatele asutustele ülesandeks koostada meedia ja reklaami alal töötavate inimestega konsulteerides eetikakoodeks ja tagada, et meedias ega reklaamides ei esineks naiste ega meeste soolisi stereotüüpe;
13 . palub liikmesriikidel määrata sõltumatud asutused naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtte rakendamiseks ning tagada, et neil oleks piisavalt rahalisi ja inimressursse oma ülesande täitmiseks;
14. palub riikide ja Euroopa tasandi erakondadel vaadata läbi oma organisatsiooni struktuur ja menetlused, et kõrvaldada naiste mittediskrimineeriva osalemise otsesed või kaudsed takistused, ning võtta vastu asjakohased strateegiad õiglasema tasakaalu saavutamiseks seoses naiste ja meeste esindatusega valitud esinduskogudes ja riikide valitsustes;
15 . rõhutab, kui tähtis on tagada Euroopa võrdsete võimaluste aasta raames läbi viidavate tegevuste vastastikune täiendavus ja kooskõlastatus tegevustega, mida kavandatakse kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) raames, et kampaaniad oleksid liidu poliitika põhieesmärkide seisukohast vastastikku kasulikud;
16. rõhutab naissoost ümberasujate positiivset rolli ühiskonnas ja kutsub liikmesriike üles kõigi diskrimineerimise vormide tõrjumiseks tagama neile oma riikide integratsioonipoliitikas väärilise koha; tervitab komisjoni kavatsust luua kõrgetasemeline nõuanderühm, kes tegeleks ebasoodsas olukorras etniliste vähemuste integreerimisega ühiskonda ja tööturule 2006. aastal ning käsitleks eriti naissoost ümberasujate küsimust neile osaks saava kahekordse diskrimineerimise tõttu; on seisukohal, et mõlemat sugu hõlmava kodanike Euroopa huvides tuleb arvesse võtta ka valitsusväliste organisatsioonide, näiteks spordiklubide, noorte- ja kultuurikeskuste ja muude sarnaste organisatsioonide uuenduslikke lähenemisviise, sest nad edendavad sotsiaalset integratsiooni oma igapäevase tegevuse kaudu kohalikul ja piirkondlikul tasandil.
MENETLUS
Pealkiri
Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile
Menetluse number
2005/2191(INI)
Vastutav komisjon
LIBE
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
FEMM 27.10.2005
Tõhustatud koostöö – istungil teadaandmise kuupäev
27.10.2005
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Claire Gibault 5.10.2005
Endine arvamuse koostaja
Claire Gibault
Arutamine komisjonis
21.2.2006
21.3.2006
Vastuvõtmise kuupäev
21.3.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
15
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, María Esther Herranz García, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Astrid Lulling, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Teresa Riera Madurell, Amalia Sartori, Britta Thomsen, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Märkused (andmed kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
MENETLUS
Pealkiri
Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile – raamstrateegia
Menetluse number
2005/2191(INI)
Vastutav komisjon
LIBE
Loa kinnitamisest istungil teada andmise kuupäev (art 45)
27.10.2005
Arvamuse esitaja(d) istungil teada andmise kuupäev
FEMM 27.10.2005
CULT 27.10.2005
EMPL 27.10.2005
DEVE 27.10.2005
AFET
27.10.2005
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
CULT 23.11.2005
DEVE
5.10.05
AFET
16.11.2005
EMPL
23.11.2005
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
FEMM 27.10.2005
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Ždanoka 4.7.2005
Endine raportöör / Endised raportöörid
Arutamine parlamendikomisjonis
23.1.2006
19.4.2006
Vastuvõtmise kuupäev
15.5.2006
Lõpphääletuse tulemused
+:
–:
0:
34
3
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Alexander Alvaro, Roberta Angelilli, Edit Bauer, Johannes Blokland, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Maria Carlshamre, Giusto Catania, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Fausto Correia, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Elly de Groen-Kouwenhoven, Ewa Klamt, Magda Kósáné Kovács, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Sarah Ludford, Antonio Masip Hidalgo, Claude Moraes, Lapo Pistelli, Martine Roure, Inger Segelström, Antonio Tajani, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Camiel Eurlings, Giovanni Claudio Fava, Sophia in 't Veld, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Bill Newton Dunn, Marie-Line Reynaud
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Emine Bozkurt, Pasqualina Napoletano
Esitamise kuupäev
18.5.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
