Euroopa Parlamendi ajakirjanduspreemia - Eesti rahvuslikust voorust
Institutsioonid
Eesti
2008-07-03 - 16:45
273 ajakirjanikku 27st Euroopa Liidu riigist kandideeris tänavu esmakordselt väljaantavale Euroopa Parlamendi ajakirjanduspreemiale.
Ajakirjanduspreemiaga soovib parlament tunnustada ajakirjanikke, kes on meedias selgitanud üle-Euroopaliselt olulisi teemasid või aidanud avalikkusel mõista Euroopa Liidu institutsioonide tegevust ja poliitikate sisu.
Märtsist juuni lõpuni toimunud eelvoorudes tegid rahvuslikud žüriid oma riigi taotlustest eelvaliku.
Kõige aktiivsemad olid eelvoorudes saksa ajakirjanikud, kellelt laekus 35 taotlust.
Neile järgnesid itaallased (25), hispaanlased (18) ja ungarlased(17).
Lätist kandideeris 8 ajakirjanikku ning Leedust 3.
Üldtulemus esmakordse ettevõtmise kohta on aga küllaltki positiivne.
Eesti ajakirjanikelt laekus kokku kuus taotlust.
"Kuigi Euroopa Parlamendist ja tema tegemistest räägitakse ja kirjutatakse palju, olid Eesti autorid oma loomingu esitamisel liiga tagasihoidlikud ," hindas Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse esimees Peeter Ernits , kes oli ka Eesti žürii esimees.
Žürii otsustas lugeda konkursi tingimustele vastavateks ning saata finaali edasi kõik tele-, raadio- ning on-line kategooriates kandideerinud tööd, mille autoriteks on Helle Tiikmaa (TV), Vello Lään (raadio) ja Haldi Ellam (on-line).
"Kirjutava pressi valdkonnast kaldus žürii arvamus nimeka teadusajakirjaniku Tiit Kändleri kasuks, kes oskas väga selgelt lugejatele näidata kui oluline on Euroopa tulevikupositsiooni kujunemisel ühenduse teaduspoliitika, " selgitas Ernits.
Ajakirjanike Liidu liikmetest koosnev žürii tunnustas osalenud ajakirjanike julgust ja südikust, sest oma kandidatuuri esitamise kogemused on meil veel tagasihoidlikud.
Žürii töökoosolekud toimusid 17. märtsil ja 22. mail.
Euroopa Parlamendi infobüroo žürii sisulises töös ei osalenud ning toimis vaid konkursi sekretariaadina.
Seminaridel ja õpitubades tasub käia, kuid tänavanurga kohvikutes peab käima
"Eks olulised ole paljud küsimused.
Nagu energia, toit, transport.
Kuid asi on pigem selles, mis kandi pealt neid käsitleda.
Minu arvates ei peaks piirduma Brüsseli või kodumaa ametkonna vaatekohaga.
Selle teadmine on küll oluline, kuid veel olulisem on kajastada, kuidas eri Euroopa paikades inimesed hakkama saavad kui neid puudutavad energia, põllunduse ja transpordi küsimused otseselt.
Seda pole kuigi lihtne teha, sest tavapäraselt lähetatakse ajakirjanik konkreetsele ametlikule
üritusele, " hindas Eesti Päevalehe pikaajaline teadusajakirjanik Tiit KÄNDLER.
Tuleviku tarvis andis ta enda sõnutsi 'lihtsa' soovituse, mis on oluline edukaks ajakirjanduslikuks tööks keerukate EL teemade puhul: "Eri seminaridel, konverentsidel ja õpitubades tasub käia, et hoida end kursis teemaarendustega ning tunnetada arengusuundumusi.
Kuid tänavanurga kohvikutes ja rahva seas peab käima.
Alles siis saab täpselt aru sellest, kuidas EP Euroopa poliitikat kujundab ning see inimesi mõjutab!"
Legendaarne raadioajakirjanik Vello LÄÄN alustas Euroopa Liidule pühendatud raadioajakirjaga "Aken Euroopasse" Eesti vanimas eraraadiojaamas - Tartu Raadios - juba 2002. aastal.
Tema hinnangul oli esimestel aastatel põhiline selgitada kuulajaile Euroliiduga liitumise motiive.
Alates 2004. aastast muutus tähtsamaks tutvustada Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide töö sisu ning käsitleda laiemalt demokraatiat ELis.
Viimasel paaril aastal on raadioajakiri vahendanud intervjuusid kõigi Eestist valitud EP saadikute, valdkondlike ekspertide, diplomaatide ja poliitikutega .
"Kuid raadioajakirjas ei saa sõna mitte ainult poliitikud, ametnikud ja muidu 'tähtsad tegelased', sest kuulaja soovib teada saada ka n.ö. lihtkodaniku arvamust, olgu ta ELi teedel töötav kaugsõidu autojuht või Põhjamaades praktiseeriv arst.
Selleks, et vahendada ELi rahvaste arvamusi, hinnanguid ning teavet nende tavade ja elustiili kohta ning et siduda see laiema Ei poliitikate sisu ja taustaga, olen viibinud 26 liikmesriigis.
Seal tähelepandut olengi jaganud Eesti raadiokuulajatega," kirjeldas Lään oma töö põhimõtet.
Raadioajakiri valmib Tartus ja seda edastatakse seitsmesse kohalikku raadiojaama üle kogu Eesti.
Meedia informeerib ja mõjutab kodanikuühiskonna arengut
Tuntud teleajakirjanik ja välispoliitiliste analüüs-saadete toimetaja Helle TIIKMAA peab oluliseks ajakirjanduslikult heal tasemel esitatud tasakaalustatud teemakäsitlusi.
Tema saade "Rahva Hääl" jälgis protsessi, kuidas Kodanike Foorumi käigus valmis ühine ettekujutus Euroopast aastal 2020.
Seonduvad debatid andsid samas olulist faktiteavet nii poole sajandi vanuse Euroopa Liidu väärtuste kui ka 27st liikmesriigist koosneva ühenduse toimimise kohta. "
Tavalisel inimesel on vajadus teha oma hääl kuuldavaks ka muul ajal kui vaid parlamendivalimistel.
Kuigi eestlastel pole pikka kodanikefoorumite kogemust, oli mul hea meel oma saates näidata kuivõrd aktiivselt käis kahe päeva jooksul töö ühtse nägemuse kujundamiseks ," selgitas Tiikmaa, kelle arvates on säärastel ettevõtmistel ja nende vahendamisel laiem väljund kogu kodanikuühiskonna toimimisele.
Endine Eesti Päevalehe on-line ajakirjanik Haldi ELLAM , kes töötab nüüd avalikus teenistuses, leidis, et ajakirjandusel kui Euroopa Liidu ja kodanike vahendajal on oluline roll tuua Euroopa Liit kodanikele lähemale, valgustades inimestele mõistetaval kujul selle keerulise ühenduse toimimist ning seal vastuvõetavaid otsuseid, mis mõjutavad miljoneid inimesi.
"Tihtipeale tunnevad inimesed, et otsused on tehtud nende selja taga ning et neil ei ole olnud mingit sõnaõigust.
Kui toimuv seletatakse inimestele lihtsamalt lahti, mõistavad nad paremini nende otsuste vajalikkust ning võivad ka oma arvamust avaldada, aidates kaasa liidu legitiimsuse tagamisele.
Samuti aitab Euroopa Liidu tegemiste valgustamine läbi meedia kaasa ühtse euroopaliku kodanikuühiskonna tekkimisele," arvas Ellam.
EP ajakirjanduspreemia antakse välja neljas kategoorias: trükimeedia, raadio, televisioon, internet.
Auhinnafondi suurus on 20 000 eurot.
Üheksaliikmeline žürii valib 27 liikmesriigi parimate tööde seast välja neli laureaati, kellele antakse autasud üle 16. oktoobril Brüsselis.
Konkursil said kandideerida ELi riikide tegevajakirjanikud töödega, mis olid avaldatud või eetris olnud ajavahemikul 1. mai 2007 kuni 30. aprill 2008 mõnes ELi ametlikus keeles.
20080625IPR32676
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
