Veinireform: saadikud kaitsevad ELi veinitööstust
Põllumajandus
2007-02-16 - 15:03
ELi veinitööstust tuleb tugevdada
Teisipäevasel täiskogu istungil toimunud arutelul kaitsesid parlamendiliikmed erinevatest poliitilistest fraktsioonidest Euroopa veinitööstuse ajalugu ja traditsioone.
Nimelt kritiseerisid nad komisjoni ettepanekut reformida Euroopa veinitööstust, mis sunniks vähendama viinamarjaistandusi, veini lahjendama ja kaotama toetused veini ülejäägile.
Komisjon soovib seda kõike teha ELis toodetava veini konkurentsivõimelisemaks muutmiseks.
Hetkel ei suuda Euroopa vein võistelda Uue Maailma omaga.
Kõige rohkem poleemikat on tekitanud komisjoni ettepanek muuta 400 hektarit viinamarjaistandusi muuks tarbeks kasutatavaks põllumajandusmaaks.
Samuti räägib ettepanek üleliigse veini destilleerimistoetuste maksmise lõpetamisest, märgistamise lihtsustamisest ja veinitootmis­tavade ajakohastamisest nagu veni lahjenda­mine ja kunstlik laagerdamine.
Saadikutel hari punane
Enne hääletust toimunud arutelul väljendasid parlamendisaadikud erinevatest poliitilistest fraktsioonidest, et on komisjoni plaanide vastu, andes seega oma toetushääle Katarina Batzeli (PES, EL) ettevalmistatud raportile.
Saadikud muutusid kohati kaunis poeetilisteks, kui rääkisid oma riikide veinitootmistraditsioonidest.
Christine de Veyrac (EPP-ED, FR) ning paljud teised saadikud olid veiniistanduste vähendamise vastu, sest turumajanduse tingimustes sunnitakse Euroopa viinamarjakasvatustes muudatusi tegema.
Marie-Helene Aubert (Greens/ALE, FR) ütles, et komisjoni ettepanek pole hea, sest see "nõrgestaks Euroopa veini kvaliteeti". "
1,5 miljardit liitrit veini aastas
Veinitööstus hõivab ELis 2% põllumajandusmaast (1,5 miljonit farmi) ning suurimad tootjad on Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania.
Kokku toodetakse aastas 1,5 miljardi liitrit veini.
EL on maailma suurim veinitootja ja -eksportija.
Kuigi Euroopas juuakse ära umbes 60% maailma veinist, langeb tarbimine pidevalt.
Samal ajal on suure­nenud import, mis varsti hakkab ületama eksporti.
Praegune veinitööstuse korraldus läheb aastas maksma umbes 1,3 miljardit eurot, kusjuures igal aastal kulub umbes 500 miljonit eurot ülejäägi, sealhulgas kvaliteetveini etanooliks või äädikaks muutmiseks.
ELi veinide reputatsiooni parandamisega soovitakse turuosa tagasi võita.
Tootmise mitmekesistamist tuleb lihtsustada ja abi andmine peab sõltuma uutest keskkonnaalastest nõudmistest.
Eesmärgiks ei ole ELi kulutuste vähendamine, vaid raha targem kasuta­mine.
Arutelu kuulanud volinik Marianne Fischer Boel lubas parlamendiliikmete ettepanekuid tõsiselt kaaluda.
Komisjoni ametlikke ettepanekuid võib oodata kevadel.
20060712STO09761 Veiniraporti pressiteade
ET
1
PHOTO
20060711PHT09759.jpg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070208IPR02894 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
