Saadikud kiidavad Schüsselit läbipaistvuse eest, ent ootavad suuremaid edusamme põhiseaduse lepingu osas
Institutsioonid
2006-06-20 - 16:08
Austria kantsler Wolfgang Schüssel
Fraktsioonid õnnitlesid Austria eesistumist nõukogu kohtumiste avalikkusele avamise ning ELi läbipaistvuse parandamise puhul.
Enamik oli ka rahul kuuldes, et mitte ükski liikmesriik ei ole põhiseaduse lepingu kui sellise vastu.
Siiski ütlesid paljud, et nad ootasid selgemaid järeldusi selle osas, kuidas peale 12-kuulist järelemõtlemisperioodi jätkata, ning ka kodanike ulatuslikumat kaasamist.
Nõukogu kõnevoor
Wolfgang SCHÜSSEL selgitas, et Austria eesistumise motoks oli " järelemõtlemisest tegutsemiseni ".
Ühelt poolt sooviti, et EL realiseeruks praktilistes projektides ning teiselt poolt taheti edasi minna põhiseaduse lepingu ning Euroopa tuleviku aruteluga.
Ülemkogu järeldustes ongi ära toodud üle 30 praktilise projekti, mis tuleb ellu viia 2010. aastaks.
Schüssel selgitas, et kohtumisel räägiti samas ka finantsperspektiivist, teenustedirektiivist, Euroopa kodanike kaitsmisest ka väljaspool ELi ning Schengeni temaatikast.
Lisaks peeti orientatsiooniarutelu integratsiooni- ja migratsiooniteemal, arutati tehnoloogiainstituudi ja ka eurotsooni ning ühinemiskriteeriumidega seonduvat.
Järelemõtlemisperioodi osas leidis Schüssel, et pigem on olnud tegemist järelemõtlemispausiga, ent ta arvab, et seda oli vaja suuna leidmiseks.
Schüssel usub, et põhiseaduse lepingusse on vaja uusi elemente, sest raske on ette kujutada, et see praegusel kujul vastu võetaks.
Samas ei tohi tema hinnangul muutuda lepingu sisu.
Otsustati, et hiljemalt Prantsusmaa eesistumiseks peab järelemõtlemisperiood lõppema.
Samuti kavatsetakse 2007. aastal tulla välja Berliini deklaratsiooniga, et tähistada 50 aasta möödumist Rooma lepingu sõlmimisest.
Kantsler kõneles seejärel kandidaatriikide väljavaadetest ning lisas, et riigijuhid rääkisid ka liidu vastuvõtuvõimest, ent et seda teemat arutatakse sügisel edasi.
Samuti ütles ta, et Lissaboni strateegiat on uuendatud ning see on juba andnud tulemusi, sest võrreldes 2005. aasta juuliga on meil nüüd 2 miljonit töökohta rohkem.
Ta lisas, et 2010 aastaks soovitakse luua 10 miljonit töökohta juurde ja kui kõik oma kohustused täidavad, siis peaks see olema võimalik.
Schüssel kinnitas ka, et on põhjust optimismiks, sest liidul on nüüd olemas finantskindlus, teenustedirektiiv ja paljud liikmesriigid on põhiseaduse lepingu ratifitseerinud.
Komisjoni kõnevoor
José Manuel BARROSO sõnul kinnitas viimane Ülemkogu, et EL liigub edasi.
Barroso leidis, et teatud valdkondades nagu julgeolek, vabadus ja migratsioon, tuleb edasi minna aluslepingute artikli 42 alusel.
Samas on tema arvates palju ära tehtud majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika osas, samuti energia ja innovatsiooni küsimustes.
Barroso oli rahul sellega, et avalikuks tehakse kõik kaasotsustusmenetlusega seotud arutelud nõukogus.
Samas rõhutas ta ka lähimuspõhimõtte ja läbipaistvuse olulisust.
Põhiseaduse lepingu osas on Barroso hinnangul vaja " institutsionaalset kokkulepet ".
Lõpetuseks ütles ta, et 25. märtsil 2007. aastal eeldatavasti vastu võetavas Berliini deklaratsioonis peab EL taaskinnitama oma väärtuseid ning võtma endale uuesti kohustuste saavutada tulemusi.
Hans-Gert POETTERING (EPP-ED, DE) ütles, et: " Kõige olulisem on usalduse loomine ".
Tema sooviks on usaldus kõigi võtmetegijate vahel ning ka liidu ja kodanike vahel.
Poettering avaldas lootust, et põhiseaduse lepingu osas leitakse 2009. aasta Euroopa valimisteks lahendus.
Samuti soovis ta, et loodaks uus töörühm, mis esindaks kolme institutsiooni ning mis 25. märtsil 2007 esitaks deklaratsiooni Roomas.
Poettering palus Schüsselil ELi-USA tippkohtumisel ameeriklastele selgeks teha, et Guantanamos rikutakse põhilisi seaduseid.
Martin SCHULZ (PSE, DE) tänas Austria esindajaid, kes käisid parlamendis sageli, iseäranis härra Winklerit.
Ta jätkas, märkides et " neoliberalismi vaim hakkab lõpuks ometi väsima " ning oli rahul, et aina rohkem mõistetakse, et majandus- ja rahaliit ei ole edukas kui sellega ei kaasne sotsiaalne pool.
Põhiseaduse lepingu osas ütles Schulz, et on küll tore, et kõik riigijuhid seda nüüd toetavad, ent et Prantsuse ja Hollandi juhid oleksid seda juba eelmisel aastal pidanud toetama.
Ka tema avaldas lootust, et ELi-USA tippkohtumisel arutatakse Guantanamo teemat, sest " Guantanamos ei eksisteeri õigust ja meie väärtustepõhine ühendus ei tohi sellist asja lubada."
Silvana KOCH-MEHRIN (ALDE, DE) ütles, et Austria eesistumine tundub olevat edukas ja hästi organiseeritud.
Samas avaldas ta rahulolematust Ülemkogu osas, millest ei olnud midagi kuulda.
Ka järelemõtlemisperioodi osas leidis ta, et see muudkui kestab ja kestab.
Koch-Mehrin ütles, et on positiivne, et riigijuhid pooldavad põhiseaduse lepingut.
Samas kritiseeris ta seda, et Strasbourgi-küsimust arutati "kirja teel".
Monica FRASSONI (Verts/ALE, IT) palus kantsleril kõige pealt tuletada USA presidendile meelde LKA lende.
Seejärel ütles ta, et toetas eesistumise alguses kantsleri ettepanekuid ja tervitas tema entusiasmi Euroopa tuleviku ja põhiseaduse lepingu osas, ent kahjuks ei ole too koostanud vahearuannet ega teekaarti, millel oleks mingi sisu.
Frassoni kritiseeris ka seda, et kuigi teadusuuringutele minevaid summasid suurendati, läheb juurdekasv mitte taastuvatele energiatele, vaid ohtlikele energiatele.
Frassoni leidis, et sisserände küsimusele lahendust otsides tuleb alustada kolmandatest riikidest ning aidata neil areneda.
Gabriele ZIMMER (GUE/NGL, DE) leidis, et otsus kaasotsustamise raames peetavad istungid teha avalikuks oli kiiduväärt.
Samas oli ta rahulolematu, et riigijuhid tunduvad mõtlevat, et Euroopa tähendab ELi juhte, aga hetkel veel mitte kodanikke.
Tema hinnangul ei ole demograafilised ja üleilmastumisega seotud väljakutsed ja ka Lissaboni strateegia veel positiivset lahendust leidnud.
Eriti murettekitav on Zimmeri hinnangul see, et räägitakse suuremast turvalisusest, ent tegelikkuses tähendab see " suuremat kontrolli ja Euroopa kindluse tekitamist ".
Ka ei ole järelemõtlemisperioodi tema arvates kasutatud selleks, et lahendada "ei" põhjuseks olnud probleeme.
Brian CROWLEY (UEN, IE) leidis, et kõige parem on olla realistlik ja et Austria eesistumine seda oli.
Ta rõhutas ka, et iga rahva juhid peavad ise oma inimestega rääkima ning peavad seda tehes olema ausad.
Kodanikele tuleb ka rääkida, kui palju on rahu ja stabiilsuse osas ja ka majanduses saavutatud tänu liidule.
Crowley leidis, et artiklit 42 ei tohi kasutada, sest siis eemaldutaks rahvast.
Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK) ütles, et kuigi on tore, et nõukogu kaasotsustusmenetlusega seotud arutelud toimuvad tulevikus avalikult, tehakse suurem töö ära ligi 3000 töögrupis, mille töö on aga salastatud.
Seetõttu peaks tema arvates ka töögruppide töö olema avalik.
Ta esitas ka küsimuse, miks peaks põhiseaduse üldse heaks kiitma, kui inimesed ei taha seda.
Bonde leidis, et ehk peaks hoopis uue konvendi kokku kutsuma ja siis korraldama samal päeval üleeuroopalise referendumi kõikides liikmesriikides.
20060620IPR09180
ET
1
PHOTO
20060620PHT09186.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
