12.3.2007
RESOLUTSIOONI ÜHISETTEPANEK
Vastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 4 esitanud
– José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Tunne Kelam ja Vytautas Landsbergis fraktsiooni PPE-DE nimel,
– Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel,
– Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen ja Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel,
– Michał Tomasz Kamiński, Roberta Angelilli, Hanna Foltyn-Kubicka, Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, Ģirts Valdis Kristovskis ja Inese Vaidere fraktsiooni UEN nimel,
– Satu Hassi ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel,
– André Brie, Vittorio Agnoletto ja Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel,
asendades järgmiste fraktsioonide esitatud resolutsiooni ettepanekuid:
– ALDE ( B6‑0081/2007 )
– PPE-DE ( B6‑0086/2007 )
– UEN ( B6‑0089/2007 )
Galina Kozlova
Euroopa Parlamendi resolutsioon Galina Kozlova kohta
Euroopa Parlament ,
–
võttes arvesse oma varasemat 12. mai 2005. aasta resolutsiooni demokraatia ja inimõiguste rikkumise kohta Vene Föderatsiooni Mari Vabariigis ELT C 92 E, 20.4.2006, lk 409. ja teisi Euroopa Parlamendi resolutsioone Venemaa kohta, eriti 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta Vastuvõetud tekstid, 12.12.2006, P6_TA-PROV(2006)0566 . , 25. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Venemaa ajakirjaniku Anna Politkovskaja mõrva kohta ja 26. mail 2005. aastal vastu võetud Malmströmi raportit ELi–Venemaa suhete kohta Vastuvõetud tekstid, 25.10.2006, P6_TA(2006)0448 . ;
–
võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Venemaa vahelist 1. detsembril 1997. aastal jõustunud partnerlus- ja koostöölepingut;
–
võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artiklit 10;
–
võttes arvesse Vene Föderatsiooni poolt 10. mail 2001. aastal allkirjastatud Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartat;
–
võttes arvesse Mari Vabariigi (Mari Eli) põhiseadust, mis tunnustab ühe riigikeelena mari keelt, ja 1995. aasta keeleseadust, milles deklareeritakse, et Mari El on paljurahvuseline vabariik, ja mis näeb kõigile kodanikele ette õiguse säilitada ning arendada oma emakeelt ja kultuuri oma etnilisele päritolule vaatamata;
–
võttes arvesse Venemaa ja rahvusvaheliste VVOde usaldusväärseid aruandeid jätkuvate inimõiguste rikkumiste kohta Vene Föderatsiooni Mari Vabariigis (Mari El);
–
võttes arvesse käimasolevaid ELi ja Venemaa vahelisi inimõiguste, vähemuste ja põhivabaduste alaseid konsultatsioone;
–
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,
A.
arvestades, et mari rahvusliku liikumise Mari Ušem juhatuse liikmele, kirjandusajakirja Ontšõko toimetajale ja Mari Nõukogu esimehe Vladimir Kozlovi abikaasale Galina Kozlovale tungiti 25. jaanuaril 2007. aastal jõhkralt kallale ning ta sai peavigastusi, millest tingituna on tal peapõrutus, tugevad peavalud, peapööritus ja nägemiskahjustused;
B.
arvestades, et Mari Ušemi väitel ei saanud tegemist olla tavalise röövimiskatsega;
C.
arvestades, et pr Kozlova ründamine on jätk aktivistide ja ajakirjanike vastu suunatud rünnakute seeriale Mari Vabariigis, sealhulgas kolme ajakirjaniku tapmisele 2001. aastal, Vladimir Kozlovi ründamisele 4. veebruaril 2005. aastal ja mari liikumise endise juhi Nina Maksimova ründamisele;
D.
arvestades, et 2006. aasta oktoobris oli Vladimir Kozlov optimistlik oma organisatsiooni tuleviku suhtes – märkides, et rohkem kui aasta jooksul pole ükski Mari Eli rahvusõiguste eest võitleja rünnaku ohvriks sattunud –, ent see väidetavalt vähem vaenulik suhtumine Mari Ušemi on nüüd jõhkralt vastupidise kinnituse saanud;
E.
arvestades, et kohalikud ja föderaalvõimud ei ole suutnud võtta vajalikke meetmeid rünnakute toimepanijate kohtu ette toomiseks ning ajakirjanike turvalisuse ja meedia sõltumatuse tagamiseks;
F.
arvestades, et opositsioonilise meedia ja infolehtede tegutsemisvabadus on oluliselt piiratud, nii et näiteks mitmeid opositsioonilisi ajalehti on võimalik trükkida vaid väljaspool Mari Vabariiki;
G.
arvestades, et mari vähemusse kuuluvatel isikutel on märkimisväärseid raskusi emakeelse hariduse saamisel, kuna marikeelne kesk- ja kõrgem haridus puudub,
1.
mõistab järsult hukka Galina Kozlova ründamise – mis siiani pole viinud ühegi süüdimõistmiseni ega isegi mitte arreteerimiseni – ning aktivistide, juhtivate kultuuriinimeste ja sõltumatute ajakirjanike jätkuva tagakiusamise ja ründamise Mari Elis ning kutsub föderaal- ja kohalikke võime tooma selliste tegude toimepanijad kohtu ette ja tagama sõnavabaduse austamise;
2.
on veendunud, et Vene Föderatsiooni paljurahvuseline olemus annab suure panuse Euroopa kultuurilisse ja keelelisse mitmekesisusse ning et see on fenomen, mille üle on kõik Vene Föderatsiooni kodanikud õigustatult uhked ja mida tuleb hoida kõikide Euroopa kodanike hüvanguks;
3.
nõuab föderaal- ja kohalikelt võimudelt kohese, kõikehõlmava ja sõltumatu uurimise läbiviimist pr Kozlova vastu suunatud rünnaku ja teiste sarnaste intsidentide suhtes;
4.
kutsub Mari Eli valitsust viivitamatult peatama eriarvamusel olevate avalike teenistujate vastu suunatud poliitilise kättemaksu ja hirmutamise ning hoiduma lubamatust poliitilisest sekkumisest küsimustesse, mis puudutavad haridus- ja kultuuriinstitutsioone;
5.
kutsub kohalikke ja föderaalvõime täitma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ning astuma vastavaid samme, et hõlbustada riigi põhiseaduse ning muude vähemuskeelte ja -kultuuride säilitamist ja arendamist puudutavate õigusaktide sätete praktilist rakendamist, erilise rõhuga näha ette heatasemeline emakeelne haridus kõikidel tasanditel, tagades sellega mari keelele ja vene keelele võrdse toetuspinna üle terve vabariigi;
6.
palub komisjonil tõstatada Venemaa soome-ugri vähemusrahvuste – sealhulgas Mari Vabariigis valitseva olukorra – küsimus Euroopa Liidu ja Venemaa korralise inimõiguste dialoogi raames ja eeloleval ELi ja Venemaa tippkohtumisel;
7.
kutsub komisjoni üles lisama soome-ugri ja teistele vähemusrahvustele suunatud programmid ELi–Venemaa kultuuri- ja haridusalase koostöö raamistikku;
8.
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Vene Föderatsiooni ja Mari Eli valitsusele.
