Täiskogu kokkuvõte - Strasbourg 12.-15.juuni 2006
2006-06-19 - 20:01
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev:
Arutlusel oli Christa KLAßi (EPP-ED, DE) raport, mis käsitleb põhjavee kaitsmist reostuse ja seisundi halvenemise eest .
Saadikud soovivad ühist kvaliteedistandardit nitraatidele ning pestitsiididele, teiste saasteainete osas peaksid kvaliteedistandardi kehtestama liikmesriigid.
Saadikud teevad samas ka ettepaneku mõõtmismeetodite ühtlustamiseks.
Päevakorras oli ka Richard SEEBERi (EPP-ED, AT) raport, mis käsitleb komisjoni ettepanekut üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise raamistiku osas , mille eesmärgiks on vähendada ühenduses toimuvate üleujutuste kahjulikke tagajärgi inimeste tervisele, keskkonnale ja majandustegevusele.
Teisipäev:
Arutati Jerzy BUZEKi (EPP-ED, PL) raporteid, mis puudutavad teadusuuringute seitsmendat raamprogrammi ning tuumaenergia teadus- ja koolitustegevuse programmi .
Seitsmenda raamprogrammi mahuks on 50,521 miljardit eurot.
Samuti oli päevakorras Martine ROURE (PSE, FR) raport kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta.
Komisjoni ettepaneku eesmärgiks on kehtestada nõukogu raamotsusega ühised andmekaitse reeglid kolmanda samba raames.
Lisaks arutati Ioannis VARVITSIOTISe (EPP-ED, EL) raportit Euroopa täitekorralduse kohta ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel .
Ettepaneku eesmärk on võimaldada süüdimõistetud inimestel kanda karistust riigis, kus nende rehabiliteerimine on kergem.
Kolmapäev:
Hommikul tegid nõukogu ja komisjon avalduse 15.-16. juunini Brüsselis aset leidnud Euroopa Ülemkogu ettevalmistuste kohta ning pealelõunal avalduse rassistliku ja homofoobilise vägivalla kasvu kohta Euroopas .
Lisaks tuli arutlusele Paolo COSTA (ALDE, IT) raport, mille eesmärgiks on ajakohastada peale 11. septembrit 2001 vastu võetud Euroopa tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirju .
Määruse eelnõu paneb paika ühised reeglid näiteks ohutuskontrollide, läbiotsimiste, keelatud esemete ning julgestustöötajate osas.
20060608BRI08802
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Osaistungjärgu avamine:
2006-06-19 - 20:01
Osaistungjärgu avas Euroopa Parlamendi President Josep BORRELL.
President teavitas saadikuid sellest, et 20. juunil korraldatakse erakorraline täiskogu istung, mille jooksul nõukogu esindaja kantsler Schüssel informeerib saadikuid eesistumise ajal juhtunust, eelkõige Ülemkogul toimunust.
Istung kestab kella 11st 13ni.
Lisaks tegi Elmar BROK (EPP-ED, DE) ettepaneku mitte hääletada resolutsiooni Bulgaaria ja Rumeenia kohta, ent see lükati tagasi.
Muudatused päevakorras:
Teisipäev:
Seppäneni raporti hääletamine lükati edasi juulisse.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Euro
Parlament toetab Sloveenia üleminekut eurole 1. jaanuaril 2007
2006-06-19 - 20:01
Parlament toetab Werner LANGENi (EPP-ED, DE) raportis komisjoni ja nõukogu otsust euro kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal.
Raport võeti neljapäeval, 15. juunil vastu 490 poolt- ja 13 vastuhäälega, erapooletuid oli 63.
Raportis kinnitavad saadikud, et nad pooldavad euro kasutuselevõttu Sloveenias jaanuaris 2007.
Saadikud nendivad, et komisjoni ja EKP aruanded näitavad, et Sloveenia täidab lähenemiskriteeriume, mis on sätestatud asutamislepingus ja asutamislepingu artiklile 121 lisatud protokollis: hindade stabiilsuse kõrge tase, riigieelarve ilma ülemäärase eelarvepuudujäägita, osalemine vahetuskursimehhanismis vähemalt kahe aasta jooksul ja harilikest kõikumispiiridest kinnipidamine, pikaajaliste intressimäärade lähenemine, õigusaktide vastavus Maastrichti lepingule, sõltumatu keskpank ja majanduslik lähenemine.
Parlamendiliikmed märgivad lisaks, et " liikmesriigid peavad tagama, et komisjon saab täita oma kohustusi seoses statistiliste andmete usaldusväärsusega ja nõuab, et niikaua kui esineb kahtlusi nende õiguses, ei tohiks otsuseid teha.
Igal juhul peab otsus üksikute liikmesriikide ühinemise kohta põhinema kehtivatel, usaldusväärsetel, täpsetel ja kvaliteetsetel andmetel. "
Sloveenia palus 2. märtsil 2006, et komisjon ja EKP hindaksid seda, kas Sloveenia täidab tingimusi majandus- ja rahaliidus täielikuks osalemiseks.
Komisjon ja EKP avaldasid 16. mail 2006 aruanded Sloveenia lähenemise kohta ning lähenemisaruande alusel tegi komisjon Sloveeniale ettepaneku euro kasutuselevõtuks jaanuaris 2007.
Werner LANGEN (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0200/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 31.05.2006
Hääletus: 15.06.2006 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 16. juunist siit
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Euroopa tulevik / Euroopa integratsioon
Euroopa tuleviku järelemõtlemis- ja analüüsiperioodi järgmised sammud
2006-06-19 - 20:01
Euroopa Parlamendi saadikud soovivad, et Euroopa tuleviku järelemõtlemisperioodist jõutaks analüüsiperioodi ning et hiljemalt 2007. aasta teisel poolel esitaks Ülemkogu konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas põhiseaduse lepinguga jätkatakse.
Saadikud toetavad üldist kompromisslahendust ning soovivad eraldi dialoogi Prantsusmaa ja Hollandiga, et arutada nende riikide võimalusi ratifitseerimisel.
Saadikud usuvad, et põhiseaduse kokkulepet on vaja vähemalt 2009. aasta Euroopa valimisteks.
Resolutsioon võeti kolmapäeval, 14. juunil vastu 347 poolt- ja 212 vastuhäälega, 70 saadikut jäi erapooletuks.
Parlamendiliikmed kinnitavad resolutsioonis " nii oma kohustust saavutada Euroopa Liidu jaoks põhiseadust puudutav kokkulepe asjatult viivitamata kui ka oma heakskiitu Euroopa põhiseaduse lepingule ".
Nad leiavad samuti, et lepinguga seotud üldisest kompromisslahendusest loobumine " seaks küsimärgi alla kogu Euroopa poliitilise projekti ja tekitaks ohu nõrgestatud ja lõhenenud liidu näol" ning kinnitavad "seetõttu nii vastuseisu põhiseadusliku tervikkokkuleppe üksikute osade rakendamisele kui ka vastuseisu teatud liikmesriikidest tuumikrühmade loomisele selleks, et hiilida mööda kogu liitu tervikuna hõlmavast põhiseaduslikust protsessist ".
Saadikud soovivad, et Ülemkogu läheks järelemõtlemisperioodist üle analüüsiperioodi, mis peaks kestma 2007. aasta keskpaigani ning mille tulemusel jõutaks hiljemalt 2007. aasta teise poole lõpuks selge ettepanekuni, kuidas põhiseaduse lepinguga jätkata.
Lisaks tahetakse, et komisjon koostaks uurimuse kulude kohta, mis tulenevad sellest, et põhiseaduse leping ei jõustu 1. novembril 2006, nagu algselt loodeti.
Parlamendiliikmed soovivad ka, et Ülemkogu kutsuks liikmesriike üles võtma endale selged kohustused selles osas, millisel moel ja milliste vahenditega plaanitakse pikendatud järelemõtlemisperioodil luua ja juhtida avatud, kogu liitu hõlmavat ja struktureeritud avalikku debatti, mis keskenduks Euroopa tulevikku käsitlevatele peamistele küsimustele.
Samuti toetavad saadikud dialoogi Hollandi ja Prantsusmaa esindajatega, et arutleda, kas ja millistel tingimustel oleks nendel riikidel võimalik ratifitseerimisprotsessi jätkata.
Saadikud märgivad, et liidu liikmesriigid ei suuda üksi toime tulla oluliste poliitiliste väljakutsetega, mis Euroopa ees seisavad ning et põhiseaduse leping pakuks Euroopa Liidule nende väljakutsetega toime tulemiseks sobiva raamistiku.
Nad rõhutavad, et " põhiseaduslik kord on hädavajalik, et muuta põhiõiguste harta õiguslikult siduvaks, kehtestada Euroopa demokraatia ning saavutada paremini toimiv ja sotsiaalsem liit ".
Dokument: B6-0327/2006
Arutelu: 14.06.2006
Hääletus: 14.06.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon järgmiste sammude kohta järelemõtlemis- ja analüüsiperioodil Euroopa tuleviku üle
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0263 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Euroopa Ülemkogu
Saadikud toetavad Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku korral liitumist 1. jaanuaril 2007
2006-06-19 - 20:01
Saadikud märgivad resolutsioonis, et pärast komisjoni viimase aruande esitamist on "Bulgaaria ja Rumeenia teinud komisjoni hinnangul märkimisväärseid edusamme", ent et "mõnes valdkonnas ei ole areng siiski olnud täiesti piisav" ning et "Bulgaaria ja Rumeenia peavad viivitamata võtma meetmeid nende puudujääkide likvideerimiseks, et ühineda liiduga 1. jaanuaril 2007".
Kolmapäeval, 14. juunil vastu võetud resolutsioonis on saadikud rahul, et komisjon jättis mõlema riigi ühinemise tähtajaks 1. jaanuari 2007 tingimusel, et " rakendatakse vajalikke meetmeid lahendamata probleemidele lahenduste leidmisel " ning nad kutsuvad Euroopa Ülemkogu üles " jääma 15.–16. juunil toimuval kohtumisel oma seisukoha juurde Bulgaaria ja Rumeenia ELiga ühinemise osas 1. jaanuaril 2007. aastal, kui nad selleks valmis on ".
Resolutsioonis tervitatakse erialast nõustamist, mida liikmesriigid on võimaldanud eelkõige justiitsküsimustes ja politseitöö valdkonnas ning nõutakse sellise abi suurendamist lähikuudel.
Vajalike reformide kohta ütlevad saadikud, et: " mõlemal riigil on vaja jätkata toimuvat kohtusüsteemi reformimist, suurendades veelgi läbipaistvust, tõhusust ja kohtunike erapooletust, samuti tuleb saavutada edasisi arvestatavaid tulemusi korruptsioonivastases võitluses, pöörates Bulgaaria puhul erilist tähelepanu võitlusele organiseeritud kuritegevusega ".
Saadikud rõhutavad , "kui oluline on võtta kõiki vajalikke meetmeid võitluseks inimkaubandusega ja parandada oluliselt romide sotsiaalset kaasatust, eriti eluaseme, tervishoiu, hariduse ja tööhõive osas ".
Komisjonil palutakse " kiiremas korras anda Bulgaariale ja Rumeeniale kõige selgemaid suuniseid oodatavate tulemuste kohta lahendamist vajavates valdkondades, et tagada ühenduse vahendite suurima osa suunamine nendesse valdkondadesse ja saavutada nähtavaid tulemusi, ning koostöös Bulgaaria ja Rumeenia ametivõimudega määrata kindlaks võimalike ühinemisjärgsete seiremeetmete olemus ja rakendamise kord ning olukorrad, kus need võivad vajalikuks osutuda ".
Saadikud märgivad veel, et kuigi " iga riigi ühinemist puudutav otsus tehakse selle riigi edusammude põhjal ja iga riigi saavutustest lähtuvalt ", oleks tervitatav, kui Bulgaaria ja Rumeenia saaksid Euroopa Liiduga ühineda samal kuupäeval.
Seetõttu kutsuvad nad " kõiki Bulgaaria ja Rumeenia poliitilisi jõude keskenduma oma tegevuses ELi liikmelisuse tingimuste täitmisele 1. jaanuariks 2007 ning säilitama selle eesmärgi saavutamiseks vajalikku poliitilist pühendumust ".
Lisaks kutsutakse liikmesriike lõpetama õigeaegselt Bulgaaria ja Rumeenia ühinemiseks vajaliku ratifitseerimisprotsessi.
Arutelu: 14.06.2006
Hääletus: 14.06.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0262 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
Saadikud mures rassistliku ja homofoobse vägivalla kasvu pärast
2006-06-19 - 20:01
Resolutsioonis mõistab parlament hukka "kõik rassistlikud rünnakud ja avaldab solidaarsust kõigi taoliste rünnakute ohvrite ning nende perekondadega".
Saadikud loetlevad terve rea rassismist või homofoobiast ajendatud kuritegusid ning nõuavad, et komisjon, nõukogu ja liikmesriigid astuksid selliste ilmingute vastu välja.
Samuti nõutakse, et nõukogu võtaks vastu raamotsuse rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta.
Resolutsiooni poolt hääletas 301, vastu 161 ja erapooletuks jäi 102 saadikut.
Saadikud kahetsevad, et mitmetes liikmesriikides suureneb äärmuslike parteide ning selgelt ksenofoobse, rassistliku, antisemiitliku ja homofoobse tegevuskavaga rühmituste toetus, ning rõhutavad vajadust tegelda selle nähtuse põhjustega, nagu sotsiaalne marginaliseerumine, tõrjutus ja tööpuudus.
Nad nõuavad, et " kõik liikmesriigid vähemalt näeksid ette võimaluse lõpetada selliste parteide riiklik toetamine, mis ei pea kinni inimõigustest, põhivabadustest, demokraatiast ega õigusriigi põhimõtetest, nagu need on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsioonis ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning kutsub neid riike, kellel nimetatud võimalus juba on, üles seda viivitamata kasutama ".
Resolutsiooni ettepanekus märgitakse, et " Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi poliitikategelased on kohustatud head eeskuju näitama, toetades sallivust, mõistmist, austust ja rahumeelset kooseksisteerimist " ning kutsutakse " Euroopa Liidu institutsioone, liikmesriike ja kõiki Euroopa demokraatlikke parteisid hukka mõistma kõiki sallimatusavaldusi ja rassivihale õhutamist, samuti kõiki tagakiusamise ja rassistliku vägivalla ilminguid ".
Liikmesriike kutsutakse samuti üles algatama kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades, eriti massiteabevahendites ja koolides, kampaaniaid ning projekte kultuurilise mitmekesisuse kui rikkuse ja majandusliku dünaamilisuse allika, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimisvastase võitluse, sallivuse, dialoogi ja integratsiooni toetuseks, näiteks võrdsete võimaluste Euroopa aasta (2007) ja kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aasta (2008) raames.
Saadikud on rahulolematud, et nõukogu ei ole võtnud vastu 2001. aastal esitatud nõukogu raamotsuse ettepanekut rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta ja nad kutsuvad nõukogu järgmist eesistujariiki Soomet tungivalt üles selle ettepaneku vastuvõtmises uuesti tööd alustama.
Samuti tahavad saadikud, et kokkulepet laiendataks selgesõnaliselt " homofoobsetele, antisemiitlikele, islamofoobsetele ja muudele õigusrikkumistele, mille ajendiks on etnilisel või rassilisel kuuluvusel, seksuaalsel sättumusel, usul või muudel mittemõistuslikel alustel põhinev vihkamine ".
Lisaks kutsuvad saadikud liikmesriike üles tugevdama kriminaalõiguse meetmeid, mille eesmärgiks on selliste õigusrikkumiste eest määratavate karistuste ühtlustamine kogu ELi piires ja nad nõuavad, et kõik liikmesriigid rakendaksid tõhusalt diskrimineerimisvastaseid direktiive ning et komisjon tooks Euroopa Kohtu ette liikmesriigid, kes seda ei tee.
Samuti rõhutavad saadikud " vajadust rassismi ja ksenofoobia ning eriti rassistliku ja ksenofoobse vägivalla usaldusväärsete ja selgete määratluste ning statistika kui tõhusate vahendite järele nende nähtustega võitlemisel" ning nad märgivad, et rassistlikku vägivalda puudutav statistika puudub nt Itaalias, Portugalis ja Kreekas.
Saadikud on täpsemalt " tõsiselt mures rassistliku, ksenofoobse, antisemiitliku ja homofoobse sallimatuse suurenemise pärast Poolas " ning avaldavad veendumust, et " EL peaks võtma vajalikke meetmeid oma mure väljendamiseks, eriti seoses sellega, et Poola valitsusse kuulub Poola Perede Liit, mille juhid õhutavad inimesi vihkamisele ja vägivallale ".
Resolutsioonis leitakse, et Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus peaks korraldama uurimise rassilise, ksenofoobse ja homofoobse sallimatuse suurenemise teemal Poolas.
Parlament mõistab samuti " teravalt hukka Vene ametiasutuste otsuse keelata Moskva esimene Gay Pride rongkäik 27. mail, samuti selle, et ametivõimud ei taganud rahulike meeleavaldajate ja inimõigusaktivistide turvalisust ja julgeolekut, ning tuletab Vene ametivõimudele meelde, et kogunemisvabadus kuulub põhiliste inimõiguste hulka, mis on tagatud ka Venemaa Föderatsiooni põhiseaduse artikliga 31 ".
Saadikud väljendavad ka " sügavat muret Vene poliitikute ja usuorganisatsioonide rolli pärast vägivalla ja vihkamise õhutamisel geide, lesbide, bi- ja transseksuaalide vastu".
Parlamendiliikmed ütlevad, et nad on " äärmiselt pettunud, et ELi juhid 18. mail ELi ja Venemaa tippkohtumisel seda teemat üles ei tõstnud " ning nad kutsuvad ELi esindajaid üles eesseisval G8 tippkohtumisel kiireloomulise küsimusega inimõiguste asjus Venemaa poole pöörduma, eriti seoses rahumeelse meeleavalduse õigusega.
Resolutsiooni esitasid ühiselt neli fraktsiooni - PSE, ALDE, Rohelised ning GUE/NGL.
Arutelu: 14.06.2006
Fraktsioonide kõnevoor
Patrick GAUBERT (EPP-ED, FR) ütles oma sõnavõtus, et EL põhineb jagamatutel ja universaalsetel väärtustel - inimväärikus, vabadus, võrdsus ning solidaarsus, ning liikmesriigid peavad neid edendama.
Riigid, millel ei ole rassismi- või diskrimineerimisvastast seadusandlust, peavad selle vastu võtma.
Ta rõhutas, et nõukogu peab viivitamatult võtma vastu raamotsuse ettepaneku rassismi- ja ksenofoobiavastase võitluse kohta.
Gaubert ütles siiski, et Rahvapartei fraktsioon ei saa toetada resolutsiooni ühisettepanekut, sest rassismi ja homofoobia vastu ei saa võidelda häbimärgistades.
Ta märkis ka, et ei tohi ühte patta panna üksikisikute poolt toime pandud rassistlikke kuritegusid ning avalikult rassistlikke või homofoobilisi väljendusi võimukandjate poolt teatud riikides.
Martin SCHULZ (PSE, DE) sõnas oma kõnes, et fakt, et me peame täna tegelema rassismi, ksenofoobia, homofoobia, islamofoobiaga, on hädasignaal, ja et kõik peavad võtma seisukoha.
Ta rõhutas, et kõik inimesed on võrdsed ning ühiskonnas peavad kõik saama koos elada.
Schulz kinnitas, et diskrimineerimine leiab aset mitte ainult uutes, vaid ka vanades liikmesriikides.
Resolutsiooni ühisettepanek ei ole tema sõnul suunatud mingite rahvaste või riikide vastu, vaid nende inimeste vaimse lolluse vastu, kes Euroopas viha propageerivad.
Schulz avaldas lootust, neil ei ole kohta mitte mingis kogukonnas ja loodetavasti ka mitte europarlamendis.
Sophia Helena IN'T VELD (ALDE, NL) kahetses, et sallimatus on suurenemas kõigis riikides.
Sallivus ja võrdsus ei ole tema arvates riikide siseküsimus, sest EL põhineb just nendel väärtustel, ja seetõttu ei tohi liikmesriigid selliste küsimuste puhul lähimuspõhimõtte taha pugeda.
Ta avaldas arvamust, et liit peab saama põhiõiguste kõige suuremaks kaitsjaks maailmas.
In't Veld avaldas heameelt selle üle, et nõukogu lubas kiirendada raamotsuse vastu võtmist ja põhiõiguste agentuuri loomist.
Jean Denise LAMBERT (Verts/ALE, UK) ütles, et resolutsiooni ettepanekus sisalduv rikkumiste nimekiri ei ole ammendav ja et on selge, et ükski liikmesriik ei ole vaba vihkamisest.
Ta lisas, et on vaja vaadata mis toimub meie endi liikmesriikides ja tuleb öelda, et me ei talu sellist käitumist.
Lamberti sõnul on sageli kergem kritiseerida teisi riike kui oma riiki.
Ta rõhutas, et inimestel on õigus elada vägivallata ja vabalt ning et valitsused peavad vastutama selle eest, et näiteks homofoobiat ei oleks.
Vittorio Emanuele AGNOLETTO (GUE/NGL, IT) oli rahulolematu, et Poola valitsus ei toeta homoseksuaalide õigusi ning ütles, et see on vastuolus tema põhimõtetega.
Ta lisas, et Belgias ja Prantsusmaal on olemas homofoobiaga võitlemise vahendid ning avaldas lootust, et Soome eesistumise ajal diskrimineerimisvastane tegevus tõhustub.
Wojciech ROSZKOWSKI (UEN, PL) leidis, et resolutsioon üldistab liigselt, sest ei saa ühtmoodi käsitleda rassismi, homofoobiat ja antisemitismi.
Bogdan PĘK (IND/DEM, PL) leidis samuti, et homofoobiat ei saa käsitleda samamoodi kui ksenofoobiat või rassismi.
Ta rõhutas ka, et kogu Poola ajalugu näitab, et tegemist on salliva riigiga.
Arutelu: 14.06.2006
Hääletus: 15.06.2006 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 16. juunist siit
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
Hääletus isikuandmete kaitse osas lükati edasi
2006-06-19 - 20:01
Parlament lükkas kolmapäeval, 14. juunil edasi lõpphääletuse Martine ROURE (PSE, FR) raporti osas, mis puudutab kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames kasutatavate isikuandmete kaitset.
Hääletus lükati edasi juulisse, sest parlament loodab, et Soome eesistumise ajal arvestatakse parlamendi nõudmistega rohkem.
Kuigi lõpphääletus lükati edasi, kiitsid saadikud eelnevalt heaks kõik muudatusettepanekud.
Nii anti nõukogule märku sellest, et kogu parlament toetab raportööri ning kodanikuvabaduste komisjoni seisukohta.
Senini on ainult ühenduse õiguse (esimese samba) alusel käsitletavad andmed hõlmatud ELi andmekaitse seadusandlusega (1995. aastast pärinev direktiiv).
Avalik julgeolek, organiseeritud kuritegevus, politsei- ja justiitskoostöö (kolmas sammas) ei kuulu selle direktiivi alla ning seetõttu ei ole ELi reegleid selle kohta, kuidas tagada andmete kaitse nendes valdkondades.
Euroopa Parlament on alates kolmanda samba loomisest nõudnud andmekaitse standardeid politsei- ja õigusalase koostöö raames, mis oleksid võrreldavad ühenduse õiguses kehtivate standarditega.
Saadikud soovivad, et kolmandas sambas korratakse võimalikult palju ühenduse direktiivides sätestatud andmekaitse põhimõtteid, et tagada sama kaitsetase, võttes samal ajal arvesse politsei- ja õigusalase töö eripärasid.
Saadikute arvates tuleks sätestada täiendavad eeskirjad kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö osas, säilitades samal ajal kooskõla ühenduse õiguses sätestatud üldiste põhimõtetega.
Andmekaitse ühiseid eeskirju tuleb raportööri arvates kohaldada politsei- ja õigusalasesse valdkonda kuuluvatele andmetele ning rakendamine ei tohiks piirduda liikmesriikidevahelise piiriülese andmevahetusega.
Lisaks tuleks Europoli, Eurojusti ja tolliinfosüsteemi andmekaitse eeskirjad ühtlustada komisjoni ettepanekuga.
Raportöör märgib, et andmete kogumine peab toimuma vaid konkreetsetel eesmärkidel, avalikku julgeolekut või üksikisikut ähvardava ohu ennetamise eesmärgil ning selle raames tuleb austada proportsionaalsuse ja vajaduse põhimõtteid.
Andmete edasisele töötlemisele peavad kehtima kindlaksmääratud eeskirjad (edasine töötlemine võib toimuda üksnes isikuandmed edastanud või kättesaadavaks teinud asutuse eelneval loal) ja andmete edasine edastamine erinevatel eesmärkidel, mille jaoks andmeid koguti, peab olema rangelt piiratud.
Raportis märgitakse veel, et erinevaid andmekategooriaid (kahtlustatavad, süüdimõistetud, ohvrid, tunnistajad jne) töödeldakse eraldi ja spetsiifiliste kaitsemeetmetega.
Mittekahtlustatavate isikute isikuandmeid võib töödelda vaid piiratud ajavahemiku jooksul ning asjakohaste juurdepääsu- ja edastamispiirangutega vaid sel eesmärgil, milleks need koguti.
Täiendavad kaitsemeetmed lisatakse DNA ja biomeetriliste andmete osas, et tagada andmete kvaliteedi turvalisus ja põhiõiguste austamine nimetatud andmete kasutamisel.
Mis puudutab andmete edastamist kolmandate riikide asutustele rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse alase koostöö raamistikust, siis andmeid võib kolmandatele riikidele edastada üksnes juhul, kui " andmete edastamine on seadusega ette nähtud selge kohustus või pädevus " ning kui asjassepuutuv riik tagab andmekaitse asjakohase taseme.
Erandjuhtudel võib isikuandmeid esitada kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kelle andmekaitse tase ei ole piisav, kui andmete edastamine on hädavajalik asjaomase liikmesriigi oluliste huvide kaitsmiseks või riigi julgeolekut, konkreetset isikut või isikuid ähvardava tõsise ohu vältimiseks.
Parlament viis sisse ka muudatusettepaneku, mille alusel inimene saab taotleda märke tegemist isikuandmetele, mille õigsust ta ise eitab ja kui nende täpsust või ebatäpsust ei ole võimalik kindlaks teha.
Samuti sätestatakse võimudele kriminaalkaristused sätete tahtliku või ülimast hoolimatusest tingitud rikkumise puhul.
Martine ROURE (PSE, FR)
Dokument: A6-0192/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 13.06.2006
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
Euroopa täitekorraldus ja süüdimõistetud isikute üleandmine
2006-06-19 - 20:01
Parlament kiitis kolmapäeval, 14. juunil heaks Ioannis VARVITSIOTISe (EPP-ED, EL) raporti, mis puudutab nõukogu raamotsuse ettepanekut Euroopa täitekorralduse kohta ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel.
Ettepaneku eesmärk on võimaldada süüdimõistetud inimestel kanda karistust riigis, kus nende rehabiliteerimine on kergem.
Ettepaneku poolt hääletas 484, vastu 53 ning erapooletuks jäi 9 saadikut.
Tegemist on Austria, Soome ja Rootsi algatusega, mille eesmärgiks on süüdimõistetud isikute sellesse riiki üleandmise protsessi kiirendamine, millega nimetatud isik on mingil viisil seotud ja kus peetakse tõenäoliseks, et optimaalne sotsiaalne rehabilitatsioon on saavutatav.
Raamotsus näeb ette mehhanismi kõnealusele isikule teise liikmesriigi poolt määratud vabadusekaotuse või julgeolekumeetmetega seotud karistuste tunnustamiseks ja täideviimiseks nende liikmesriikide poolt, mille kodanik isik on, kus on tema seaduslik elukoht või millega tal on lähedased sidemed.
Saadikud toetavad üldiselt nõukogu ettepanekut, ent soovitavad muuta raamotsuse nime nii, et see oleks " Kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadusekaotust hõlmavad meetmed nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil".
Saadikud leiavad nimelt, et "tunnustamine ja täideviimine ei tohiks toimuda "Euroopa täitekorralduse" põhjal, vaid kohtuotsuse ja tõendi põhjal ".
Üleviimise taotlemiseks peab minimaalne karistus olema kolm aastat, millest täidesaatvas riigis peab saadikute arvates kandma vähemalt kuuekuulise karistuse.
Saadikute soovi kohaselt peab süüdimõistetu käest igal juhul küsima tema arvamust üleviimise kohta, isegi kui tema nõusolek ei ole vajalik kohtuotsuse edastamiseks.
Lisaks leiavad parlamendiliikmed, et süüdimõistetud isiku ohvreid tuleb teavitada taotlusest kohtuotsuse täitmise tunnustamiseks ja üleviimiseks, ning menetluse tulemusest.
Parlamendiliikmed võtsid vastu terve rea muudatusettepanekuid, mille tulemusel vastuvõtjariik saaks keelduda üleviimisest kui teatud tingimusi ei ole täidetud, nt kui karistuse täideviimine oleks vastuolus ne bis in idem põhimõttega või kui karistus on mõistetud isikule, keda täidesaatva riigi õiguse kohaselt ei saa tema vanuse tõttu veel kriminaalvastutusele võtta.
Samuti soovivad saadikud, et täidesaatev riik saaks amnestiat anda ainult väljaandjariigiga eelnevalt konsulteerides.
Nõukogu soovib otsuse vastu võtta Soome eesistumise jooksul, ent läbirääkimised liikmesriikide vahel käivad veel muuhulgas selle osas, kas üleantava isiku nõusolekut on vaja küsida või mitte.
Nõukogu peab otsuse heaks kiitma ühehäälselt.
Ioannis VARVITSIOTIS (EPP-ED, EL)
Dokument: A6-0187/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 13.06.2006
Hääletus: 14.03.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta seoses nõukogu raamotsuse vastuvõtmisega Euroopa täitekorralduse ning süüdimõistetud isikute üleandmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikide vahel
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0256 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Justiits- ja siseküsimused
Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile - raamstrateegia
2006-06-19 - 20:01
Parlament tervitab Tatjana ŽDANOKA (Verts/ALE, LV) raportis komisjoni mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste raamstrateegiat.
Raportis käsitletakse erinevate gruppide diskrimineerimist ning rõhutatakse, et diskrimineerimisvastasesse tegevusse tuleb kaasata ka piirkondlik ja kohalik võimutasand ning valitsusvälised organisatsioonid.
Raporti poolt hääletas kolmapäeval, 14. juunil 390 saadikut, vastu oli 222 ja erapooletuks jäi 47 saadikut.
Raportis öeldakse, et " peale õiguslike ja heastamisvahendite peab võitlus diskrimineerimisega kindlasti rajanema haridusel ning parimate tavade ja kampaaniate edendamisel, mis on suunatud üldsusele ning valdkondadele ja sektoritele, kus diskrimineerimist esineb ".
Seejuures peaksid diskrimineerimisvastasesse võitlusesse olema kaasatud kõik valitsemistasandid ja ka valitsusvälised organisatsioonid.
Saadikud tervitavad seda, et komisjon on kuulutanud 2007. aasta võrdsete võimaluste Euroopa aastaks.
Parlamendiliikmed märgivad, et " positiivne meede tuleb selgelt määratleda ja rõhutada, et positiivne meede ei ole positiivne diskrimineerimine " ning et liikmesriikide diskrimineerimisvastases võitluses kasutatavaid häid tavasid tuleb levitada.
Raportis avaldatakse ka soovi, et komisjon viiks iga õigusakti ettepaneku osas läbi mõju hindamise diskrimineerimise seisukohast, et tagada poliitika järjekindlus komisjoni kõikides peadirektoraatides.
Samuti leitakse, et 2007. aastal tööd alustav ELi Põhiõiguste Amet peab olema tihedalt kaasatud uude diskrimineerimisvastasesse raamistikku.
Parlament palub liikmesriikidel, kes seda veel ei ole teinud, luua liikmesriigi tasandil võrdõiguslikkusele ja diskrimineerimisvastasele võitlusele spetsialiseerunud haldusorgani, mis peab olema sõltumatu ja millel peavad olema vajalikud vahendid, et ta suudaks diskrimineerimise ohvreid õiguslikes toimingutes toetada.
Nõukogu kutsutakse üles võtma vastu komisjoni ettepanekut, millega kavatsetakse luua raamistik rassistliku ja ksenofoobse vägivalla kui kriminaalkuriteo eest karistamiseks.
Selline otsus aitaks ka kaasa rassistlikku vägivalda ja kuritegusid käsitlevate andmete kogumise parandamisele kogu ELis.
Heaks ei kiidetud lõiku, kus paluti liikmesriikidel ja kandidaatriikidel töötada välja strateegia, mille eesmärk oleks olnud suurendada muuhulgas mittekodanike osalemist kõikide tasandite valimistel nii valijate kui ka kandidaatidena.
Saadikud soovivad aga, et komisjon esitaks ettepanekud abielus või registreeritud partnerlussuhtes olevate samasooliste paaride diskrimineerimise keelustamise kohta, eriti seoses õigusega vabale liikumisele, ning et nimetatud valdkonnas kohaldataks vastastikuse tunnustamise põhimõtet.
Lisaks märgivad saadikud, et statistilisi andmeid tuleks koguda nii, et statistilisel eesmärgil kogutud tundlikke andmeid (etniline päritolu, usutunnistus) ei saaks kuritarvitada.
Tatjana ŽDANOKA (Verts/ALE, LV)
Dokument: A6-0189/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 13.06.2006
Hääletus: 14.06.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste kohta kõigile – raamstrateegia
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0261 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Parem koordineerimine vähendab üleujutusohtu
2006-06-19 - 20:01
Kuna peaaegu 80% Euroopa jõgedest ületab riigipiire ning rannikuid jagatakse, kutsuvad saadikud ELi riike üles üleujutusohu hindamist ning ohjeldamist koordineerima.
Teisipäeval heaks kiidetud ettepanekus leitakse, et üleujutuste asemel peaks keskenduma üleujutusohule ning palutakse liikmesriikidel koostada üleujutusohu kaardid.
Direktiivi eelnõus rõhutatakse üleujutuste keskkonnamõju, ent meetmete väljatöötamine eri regioonide tarbeks jäetakse liikmesriikide pädevusse.
Parlament kiitis teisipäeval, 13. juunil heaks komisjoni ettepaneku üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise raamistiku osas, millega tahetakse vähendada ühenduses toimuvate üleujutuste kahjulikke tagajärgi inimeste tervisele, keskkonnale ja majandustegevusele.
Liikmesriigid peavad tulevikus tegema rohkem koostööd omavahel ning kohalike ja piirkondlike võimudega, samuti tuleb läbi viia teabekampaaniaid üleujutustele reageerimise osas.
Richard SEEBER i (EPP-ED, AT) raport võeti vastu suure häälteenamusega.
Üleujutused on kõige sagedasemad looduskatastroofid Euroopas ja neil on sageli laastav mõju.
Kuna enamik Euroopa jõgedest voolab kahes või enamas riigis, ei piisa siseriiklikust üleujutuste riskijuhtimise põhimõttest ning tuleb teha koostööd.
Lisaks riikidevahelisele koostööle on saadikute hinnangul vaja ka koostööd kohalike ning piirkondlike võimudega ning jõgede majandamise eest vastutavate organisatsioonide vahel kõikides vesikondades.
Direktiivi ettepaneku kohaselt on vaja teha järgmist:
esialgne üleujutusohu hindamine;
üleujutusohu kaartide koostamine;
üleujutusohutuse kavade koostamine.
Esialgne hindamine tagab, et piirkonnad, kus ei ole üleujutusohtu, jäetakse välja ning nii on võimalik säästa kulusid nt kaartide koostamisel.
Üleujutusohutuse kavas käsitletakse kõiki üleujutusohu ohjeldamise tsükli etappe, keskendudes ennetusele, kaitsele ja valmisolekule ning arvestades konkreetse vesikonna või alamvesikonna omadusi.
Parlamendiliikmed usuvad, et üleujutusohutuse kava peab hõlmama ka hinnangut pääste- ja taastamismeetmete kohta.
Saadikud leiavad, et eeskirjade raamistiku loomisel tuleks rangelt arvesse võtta lähimuspõhimõtet: otsused näiteks kaitse taseme ja kaitsemeetmete valiku kohta peaksid liikmesriigid ise vastu võtma.
Samuti usutakse, et üleujutuste kahjulikke mõjusid saab vähendada, kui ühiskond on ohtudest teadlik ja valmis üleujutustele kooskõlastatult reageerima - seetõttu tuleb üleujutusohutuse kavade raames teavitada avalikkust ja tuleb tagada inimeste aktiivne osalemine.
Tegemist on eelnõu esimese lugemisega, järgmisena peab nõukogu esitama ühisseisukoha.
Richard SEEBER (EPP-ED, AT)
Dokument: A6-0182/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 12.06.2006
Hääletus: 13.06.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv üleujutusohu hindamise ja ohjeldamise kohta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0253 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Põhjavee kaitse reostuse eest
2006-06-19 - 20:01
Parlament võttis teisipäeval, 13. juunil teisel lugemisel vastu Christa KLAßi (EPP-ED, DE) raporti, milles rõhutatakse, et põhjavett on vaja kaitsta reostuse ja seisundi halvenemise eest.
Ühist kvaliteedistandardit soovitakse nitraatidele ning pestitsiididele, teiste saasteainete osas peavad kvaliteedistandardi kehtestama liikmesriigid, et oleks võimalik arvestada põhjavee erineva koostisega eri regioonides.
Saadikud teevad samas ka ettepaneku mõõtmismeetodite ühtlustamiseks.
Direktiivi eelnõu eesmärgiks on kaitsta põhjavett reostuse eest ning põhjaveekogumi liigitamine heas või halvas seisundis olevaks.
Saadikud soovivad, et eesmärgina lisataks ka põhjavee kaitse " seisundi halvenemise eest ".
Direktiiv kehtestab kohustuslikud põhjavee kvaliteedistandardid vaid nitraatidele ja pestitsiididele.
Kümne muu aine (nt arseen, kaadmium, plii ja elavhõbe) puhul soovivad parlamendiliikmed, et piirväärtused sätestaksid liikmesriigid.
Piirväärtused tuleb sätestada hiljemalt detsembris 2008.
Kuna põhjavee looduslik koostis on eri piirkondades erinev, teevad saadikud ettepaneku, et kui saasteaine looduslik sisaldus ületab kvaliteedistandardit, tuleks suuremat looduslikku sisaldust käsitleda kvaliteedistandardina.
Saadikud soovivad samuti, et kõikidele võimalikele saasteainetele kehtestataks ühtsed mõõtmismeetodid ning et erinevate põhjavee kvaliteedistandardite mõju keskkonnakaitse tasemele ja siseturu toimimisele analüüsitaks.
Saadikud leiavad, et kui nitraatide ja pestitsiidide piirväärtused tingivad muudatusi põllumajandus- või metsanduspraktikas, peaks kahju olema võimalik hüvitada reformitud ühise põllumajanduspoliitika raames.
Eraldi püütakse direktiiviga kaitsta kuurorte ja tervisvete allikaid, kus komisjon ja liikmesriigid peavad kehtestama ühised meetodid, kaitsmaks neid piirkondi varustavaid põhjaveekihte.
Lisaks viisid parlamendiliikmed sisse muudatuse, mis lubab üksikutel liikmesriikidel säilitada või kehtestada ka direktiivis sätestatust rangemaid kaitsemeetmeid.
Vastu võetud standardid tuleb läbi vaadata viis aastat pärast direktiivi jõustumist ning seejärel iga kuue aasta järel.
Lisaks sellele soovivad parlamendiliikmed, et 2015. aastal hinnataks direktiivi üldist tõhusust.
Liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma kahe aasta jooksul peale selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Eesti saadiku sõnavõtt
Andres TARAND (PSE, EE) märkis oma sõnavõtus, et direktiivi näol on tegemist " sammuga ühe olulise ja järjest olulisemaks muutuva loodusvara kaitsmiseks ".
Samas avaldab ta imestust selle üle, " kuidas mõni liikmesriik võib lubada endale täielikku ignorantsust kokkulepitu suhtes ."
Tarand selgitab: "Esitasin pool aastat tagasi Euroopa Parlamendile Eesti Looduskaitsefondi tehtud aruande põhjavee saastamisest sulfaatidega ning raiskamisest seoses Eesti energeetikas olulise põlevkivi kaevandamisega. (...)
Sisuliselt on tegemist ühe loodusressursi raiskamisega ehk energia toodangu subsideerimisega looduse ning kaevanduspiirkonna elanike arvel.
Elektri hinnas see vesi ei peegeldu, mis moonutab energiaturgu, raskendades muuhulgas taastuva energia rakendamist.
Teatavasti on pudelisse pakitud põhjavee hind vähemalt tuhat korda suurem kui Euroopa linnade veevärkidest tuleval veel.
Niisiis on saastamine antud juhul ka otsene majanduslik möödapanek. "
Tarand soovis komisjonilt teada, kas tollel on piisavalt volitusi sellise raiskamise ohjeldamiseks.
Christa KLAß (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0146/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 12.06.2006
Hääletus: 13.06.2006 Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse eest
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0251 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
Transport
Tsiviillennundusohutuse valdkonna ühiseeskirjad
2006-06-19 - 20:01
Täiskogul võeti neljapäeval, 15.juunil vastu Paolo COSTA (ALDE, IT) raport, mille eesmärgiks on ajakohastada peale 11. septembrit 2001 vastu võetud Euroopa tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirju.
Määruse eelnõu paneb paika ühised reeglid näiteks ohutuskontrollide, läbiotsimiste, keelatud esemete ning julgestustöötajate osas.
Raportis märgitakse, et määruse eesmärgiks on " kaitsta õhusõidukit ja selles viibijaid õigusvastaste tegude eest, mis ohustavad lennu ohutust ".
Esmakordselt käsitletakse ka julgestust lennu ajal ning öeldakse, et parda julgestustöötaja on " isik, kelle liikmesriik on võtnud tööle litsentseeritud lennuettevõtja õhusõidukis reisimiseks eesmärgiga kaitsta nimetatud õhusõidukit ja selles viibijaid õigusvastaste tegude eest, mis ohustavad lennu ohutust ".
Parlamendiliikmed täpsustavad, et relvi tohib õhusõiduki pardal vedada ainult siis, kui on täidetud nõutavad julgestustingimused ning kui selleks on eelneva loa andnud lennuettevõtjale tegevusloa väljastanud riik, samuti lähteriik ja sihtriik, ning vajaduse korral riik, millest lennatakse üle või kus tehakse vahepeatus.
Ükski liikmesriik ei ole kohustatud parda julgestustöötajaid lennukitele lubama.
Julgestusmeetmete rahastamise osas leiavad saadikud, et selles peavad osalema liikmesriigid ja lennuliini kasutajad.
Kui lennupileti hind sisaldab lennujaama või parda julgestustasusid, siis tuleb need näidata ära piletil või teha reisijale muul moel teatavaks.
Julgestusmaksud peavad seejuures olema läbipaistvad ja neid võib kasutada ainult lennujaama või õhusõiduki pardajulgestuse kulude katmiseks.
Konkurentsimoonutuste vältimiseks peab komisjon nii pea kui võimalik esitama ettepaneku julgestusmeetmete rahastamise ühtse korra kasutuselevõtmiseks.
Kui liikmesriigid soovivad rakendada sätestatust rangemaid julgestusmeetmeid, peavad nad sellest teavitama komisjoni ning vastavat regulatiivkomiteed.
Rangemate meetmetega seotud kulud peavad liikmesriigid katma ise.
Raportis täpsustatakse ka " potentsiaalset ohtu kujutava reisija " mõistet - saadikute hinnangul on see " reisija, kelle ilmselgelt ebanormaalset käitumist võib pidada potentsiaalselt lennuohutust mõjutavaks, või reisija, kes on kas deporteeritu, isik, kes on vastuvõetamatu sisserände seisukohalt või on seaduslikult kinnipeetav ".
Sellise reisija suhtes on lennu ajal võimalik kasutada "asjakohaseid julgestusmeetmeid".
Raportis öeldakse samuti, et kõikidele pilootidele ja mootorõhusõiduki piloodiloa taotlejatele kohaldatakse ühtset taustakontrolli, mida korratakse regulaarselt.
Otsused taustakontrolli kohta tehakse samade kriteeriumide alusel.
Saadikud märgivad veel, et määruse kohaldamisalasse jäävaid Euroopa lennujaamu tuleb kontrollida vähemalt üks kord nelja aasta jooksul pärast määruse jõustumist.
Parlamendiliikmed soovivad lisaks, et komisjon moodustaks sidusrühmade lennundusjulgestuse nõuanderühma, kuhu kuuluksid lennundusjulgestusega tegelevad Euroopa kutsealased esindusorganisatsioonid ning mille ülesandeks oleks komisjoni nõustada.
Samuti rõhutavad saadikud Euroopa Lennundusohutusameti rolli kogu ühenduse järelevalveasutusena.
Paolo COSTA (ALDE, IT)
Dokument: A6-0194/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 14.06.2006
Hääletus: 15.06.2006 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 16. juunist siit
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
Tööstus
Saadikud toetavad 50 miljardi eurost teadusuuringute ja arendustegevuse programmi
2006-06-19 - 20:01
Euroopa Liit kasutab edaspidi teadusuuringute ning tehnoloogiaarenduse edendamiseks oma eelarvest suurema osa, sest vastu võeti teadusuuringute 7. raamprogrammi raport.
Kuigi saadikud oleksid soovinud isegi suurema summa eraldamist, toetasid nad 50 miljardi eurost eelarvet 2007-2013. aastaks.
Eelmise teadusuuringute programmiga võrreldes kasvab eelarve märkimisväärselt.
Parlament sätestas ka tingimused embrüo tüvirakkudega seotud teadustöö rahastamiseks.
Täiskogul võeti neljapäeval, 15. juunil vastu Jerzy BUZEK i (EPP-ED, PL) kaks raportit, mis puudutavad teadusuuringute seitsmendat raamprogrammi ning tuumaenergia teadus- ja koolitustegevuse programmi.
Seitsmenda raamprogrammi mahuks on 50,521 miljardit eurot.
Komisjoni esialgne ettepanek oli 72,726 miljardit eurot.
Siiski on tegemist märkimisväärse eelarvekasvuga, sest 6. raamprogrammi (2002-2006) maht on 16,279 miljardit eurot.
Eetika küsimused
Üks kõige vastuolulisematest küsimustest oli inimeste tüvirakkude kasutamise teadusuuringute rahastamine.
Parlament järgis teadusuuringute komisjoni arvamust, mille kohaselt nii täiskasvanute kui ka inimese embrüo tüvirakkude kasutamise teadusuuringuid võib raamprogrammi raames rahastada sõltuvalt teadustöö sisust ja asjassepuutuva (te) liikmesriigi (liikmesriikide) õiguslikust raamistikust.
Kõik rahastamistaotlused peavad sisaldama teavet selle kohta, kuidas liikmesriigi pädevad asutused on korraldanud litsentsimise ja kontrollimeetmed.
Samuti peavad embrüo tüvirakuliinide uurimiseks volitatud institutsioonid, organisatsioonid ja teadlased alluma rangele litsentsimisele ja kontrollile, mis on kooskõlas asjassepuutuva(te) liikmesriigi (liikmesriikide) õigusliku raamistikuga (muudatusettepanek 66 - poolt 284, vastu 249, erapooletuid 32).
Tagasi lükati muudatusettepanek, mis ütles, et raamprogrammi vahenditest ei saa rahastada embrüote ja embrüo tüvirakkude kasutamist ja loomist teadusuuringute eesmärgil (muudatusettepanek 354 - poolt 238, vastu 287, erapooletuid 40).
Parlament ütleb ka, et raamprogrammi raames ei tohi rahastada järgmisi teadustöö valdkondi:
inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine;
inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised muudatused päritavaks muuta;
teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil.
Raamprogramm jaguneb nelja põhikategooriasse:
" Koostöö " - eesmärgiks on ülikoolide, tööstussektori, teadusuuringutekeskuste ning avaliku võimu koostöö edendamine saavutamaks juhtpositsiooni erinevates teadusvaldkondades.
Programm jaguneb komisjoni ettepanekus üheksaks valdkonnaks - tervishoid; toiduained, põllumajandus ja biotehnoloogia; side- ja infotehnoloogia; nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad; energeetika; keskkond (sealhulgas kliimamuutused); transport (sealhulgas lennundus); sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused; julgeolek ja kosmos.
Viimase soovivad saadikud lüüa kaheks, nii et kokku oleks kümme valdkonda .
Parlamendi jaoks on prioriteetseteks valdkondadeks tervishoid ning energeetika.
Viimasele soovivad saadikud eraldada 2,415 miljardit eurot millest ligikaudu kaks kolmandikku peaks minema teadusuuringuteks, mis käsitlevad taastuvenergiat, energiatõhusust ja energiasäästlikkust;
" Ideed " - programmi raames luuakse Euroopa teadusnõukogu , mis tegeleks nn eesliiniuuringutega (frontier research) ning mis koosneks Euroopa teadusringkondade kõrgeima tasandi esindajatest, kes tegutsevad isiklikult, esindamata poliitilisi või muid huve.
Saadikud usuvad, et teadusnõukogu peaks esialgu olema täitevasutus, ent seejärel peaks see saama iseseisvaks struktuuriks.
Saadikud soovivad, et komisjon esitaks kaasotsustamismenetluse raames ettepaneku sellise iseseisva struktuuri loomiseks.
Muu hulgas on sõltumatu teadusnõukogu täielikult vastutav selle eest, milliseid teadusuuringuid rahastatakse, ja tagab tegevuse kvaliteedi teaduslikust vaatenurgast ning tegevusjuhendi kinnitamise, et vältida huvide konflikte.
Teadusnõukogu ülesandeks on aasta tööprogrammi väljatöötamine, vastastikuse eksperthinnangu koostamise korra kehtestamine ning samuti programmi rakendamise järelevalve ja kvaliteedikontroll teaduslikust vaatenurgast.
Parlament soovib, et 2008. aastal viidaks läbi teadusnõukogu vahehindamine, et siis vajaduse korral selle struktuure muuta;
" Inimesed " - programmiga toetatakse Marie Curie meedet, parandamaks teadlaste koolitust, karjääriväljavaateid, liikuvust ning Euroopa uurimistöö potentsiaali;
" Võimekus " - teadusuuringute ning uuenduslikkuse suutlikkust Euroopas suurendatakse teadusuuringute infrastruktuuride koordineerimise ning arendamise läbi, samuti piirkondlike teadusparkide, VKEde, teaduse ja ühiskonna tihedama seose ning rahvusvahelise koostöö tõhustamise abil.
Raportis rõhutavad saadikud VKEde ning noorte teadlaste ja naisteteadlaste toetamise olulisust.
VKEdel peaks olema parem juurdepääs eelrahastamisele ning eesmärgiks peaks olema, et neile läheks vähemalt 15% programmi "Koostöö" eelarvest.
Selle eesmärgi saavutamiseks hõlbustatakse VKEde osalust strateegiliste projektide ja uuringukeskuste abil, mis on seotud prioriteetsete teemade või Euroopa tehnoloogiaplatvormi projektidega.
Kui VKE-spetsiifilisi vahendeid taotletakse rohkem kui neid suudetakse anda, siis tuleb saadikute arvates raamprogrammi erinevate vahendite rahastamine vaadata läbi, eesmärgiga suunata rahastamine nendele vahenditele, mis seda vajavad.
Parlamendiliikmed lisasid ka muudatusettepanekud, mille eesmärgiks on toetada noori teadlasi ning vähendada “ajude äravoolu” (nt taasintegreerimistoetused).
Parlamendiliikmed lisavad, et raamprogrammi osas peab läbi viima vähemalt kaks vahehindamist, ühe 2009. ja teise 2011. aastal ning vajaduse korral tegema eesmärkide ja teadusuuringute kohta muudatusettepanekuid.
Saadikute arvates tuleb just eetiliste kaalutluste tõttu vaadata uurimisvaldkonnad tehnoloogiliste saavutuste valguses enne programmi teist etappi uuesti läbi.
Lisaks sellele võeti vastu Euroopa Aatomienergiaühenduse (EURATOM) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) puudutav raport. raporti poolt oli 457, vastu 97 ja erapooletuks jäi 22 saadikut.
Selle programmi eelarve on 2,751 miljardit eurot (komisjoni esialgne ettepanek oli 3,092 miljardit eurot).
Eesti saadiku sõnavõtt
Andres TARAND (PSE, EE) rõhutas raamprogrammi tähtsust väikesele liikmesriigile ja eriti selle noortele teadlastele.
Ta ütles, et " võttes aga arvesse teaduse infrastruktuuri suurt mahajäämust uutes liikmesriikides, ei piisa selle likvideerimiseks FP 7 vahenditest, vaid ka valitsusel on vaja oluliselt suurendada teaduseelarvet, vähemalt Eestis ."
Lisaks rääkis hr Tarand energeetikast: " Ma loodan, et nõukogu poolt leiab toetust parlamendi ettepanek kulutada FP 7 raames energeetika teadus- ja arendustegevusele 150 miljonit eurot eesistujamaa poolt pakutust enam ".
Ta leidis, et ka see summa on " energeetikasektori väljakutseid arvestades kaduvväike " ning ta kahetses, et " sellest väikesest summast kulub aga suurem osa tuumaenergeetikale ja mitte uutele jätkusuutlikele tehnoloogiatele ".
Tarand lisas: " Ebaproportsionaalselt suur osa kulub ka fossiilsetel kütustel põhinevatele energiatehnoloogiatele.
Sama kehtib ka Eesti kohta, kus põlevkiviuuringud on riiklikus rahastus esikohal.
Aeg on neid proportsioone muuta. "
Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamistegevus (2007-2013, 7. raamprogramm)
Jerzy BUZEK (EPP-ED, PL)
Dokument: A6-0202/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 13.06.2006
Hääletus: 15.06.2006
Tuumaenergiaalane teadus- ja koolitustegevus (2007-2011)
Jerzy BUZEK (EPP-ED, PL)
Dokument: A6-0203/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Arutelu: 13.06.2006
Hääletus: 15.06.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioonid leiate alates 16. juunist siit
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Kinnipeetavate olukord Guantanamos
2006-06-19 - 20:01
Täiskogul teisipäeval, 13. juunil vastu võetud resolutsioonis nõutakse Guantanamo kinnipidamisasutuse sulgemist, vangide kohtlemist vastavalt rahvusvahelisele humanitaarõigusele ning piinamise ja väärkohtlemisega seotud süüdistuste viivitamatut uurimist.
Saadikud märgivad, et USA armee on küll püüdnud parandada kinnipidamistingimusi, ent et see ei lahenda tegelikku probleemi, milleks on õigusriigi põhimõtete, rahvusvahelise õiguse ja inimõiguste normide rikkumine.
Resolutsiooni ettepanekus mõistavad saadikud hukka " igasuguse piinamise ja väärkohtlemise " ja kordavad " vajadust järgida rahvusvahelist õigust ".
USA ametivõime kutsutakse üles " rakendama ÜRO piinamisvastase komisjoni soovitusi ja tagama, et ei kasutata "erilisi ülekuulamismeetodeid", kaasa arvatud meetodeid, mis on seotud seksuaalse alandamisega, uppumistunde tekitamist ("water boarding"), põranda külge aheldamist looteasendis ("short shackling") ning koertega hirmutamist, mis kujutavad endast piinamist või julma, ebainimlikku või alandavat kohtlemist ".
Resolutsiooni ettepanekus avaldatakse kahetsust " Pentagoni selgete kavatsuste üle välja jätta kinnipeetavate kohtlemist reguleerivatest õigusaktidest alandavat kohtlemist keelav säte ja Ameerika Ühendriikide armee ülekuulamise käsiraamatust selgesõnaline viide Genfi konventsioonile ja ÜRO piinamisvastasele konventsioonile ".
Lisaks nõutakse, et USA ametivõimud tagaksid, et " kõiki piinamise või muu väärkohtlemise süüdistusi, mis on seotud USA vanglatöötajatega, uuritakse viivitamatult põhjalikult ja usaldusväärselt ning süüdlased antakse kohtu alla ", ning kutsutakse USA valitsust üles " tagama vastavatele ÜRO organitele ja rahvusvahelistele inimõiguste organisatsioonidele takistamatu juurdepääs Guantanamo Bay vangidele ".
Saadikud märgivad ka, et " uue, 6. laagri ehitamine, mis avatakse augustis ja kus on kõige kaasaegsem sisseseade, aga puuduvad aknad, ei anna tunnistust koha peatsest sulgemisest ", ning et hiljutised enesetapud Guantanamos on veelgi suurendanud rahvusvahelist muret kinnipidamisasutuse pärast.
Parlamendiliikmed on lõpetuseks seisukohal, et " kinnipidamistingimuste parandamine ei lahenda tegelikku probleemi, milleks on õigusriigi põhimõtete, rahvusvahelise õiguse ja inimõiguste normide rikkumine ".
Arutelu: 31.05.2006
Hääletus: 13.06.2006 Euroopa Parlamendi resolutsioon kinnipeetavate olukorra kohta Guantánamos
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0254 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
EL ja Venemaa vaheline 17. tippkohtumine (26. mai 2006)
2006-06-19 - 20:01
Saadikud leiavad resolutsioonis, et Euroopa Liidu praegune partnerlus Venemaaga on pigem pragmaatiline kui strateegiline, sest see peegeldab eelkõige ühiseid majandushuve ent ei anna olulisi tulemusi inimõiguste ja õigusriigi valdkonnas.
Rõhutatakse, et Venemaa peab täitma oma kohustuse saavutada käegakatsutavaid tulemusi läbipaistvate kaubandus- ja usaldusväärsete majandussuhete edasiarendamisel ning stabiilsuse, julgeoleku ja demokraatia tagamisel ja inimõiguste austamisel.
Saadikud väljendavad neljapäeval, 15. juunil vastu võetud resolutsioonis heameelt jätkuva töö üle ühise majandusruumi arendamisel, kuid väljendavad kahetsust, et kolme ülejäänud ühisruumi loomise kavade praktilisel rakendamisel pole olulisi edusamme tehtud.
Inimõiguste osas viidatakse resolutsioonis tõhusa inimõigusteteemalise dialoogi vajalikkusele ning Venemaa valitsusel palutakse anda panus ELi-Venemaa inimõigusteteemaliste konsultatsioonide tõhustamisse ning lubada kodumaistel ja rahvusvahelistel inimõigusorganisatsioonidel ja teistel VVOdel vabalt tegutseda.
Eraldi märgitakse energeetikaalase koostöö strateegilist tähtsust ning vajadust tihendada ELi ja Venemaa suhteid selles valdkonnas.
Seetõttu on saadikute sõnul kahetsusväärne, et tippkohtumisel ei õnnestunud selles valdkonnas kokkulepet saavutada, ning nad rõhutavad edaspidiste läbirääkimiste alusena vastastikuse sõltuvuse ja läbipaistvuse põhimõtet.
Parlamendiliikmed viitavad samuti vajadusele teha koostööd Venemaaga kui vajaliku strateegilise partneriga rahu, stabiilsuse ja julgeoleku tagamisel, rahvusvahelise terrorismi ja vägivaldse ekstremismi vastu võitlemisel, aga ka selliste "pehme julgeoleku" küsimustega tegelemisel, nagu keskkonna- ja tuumariskid, narko-, relva- ja inimkaubandus ning piiriülene organiseeritud kuritegevus Euroopa naabruses, koostöös OSCE ja teiste rahvusvaheliste foorumitega.
Saadikud avaldavad kahetsust selle üle, et seoses välisjulgeoleku ühisruumiga ei tehtud mingeid edusamme Transnistria ja Lõuna-Kaukaasia konflikti lahendamisel, et Tšetšeenia olukord ei ole paranenud ja et Venemaa ei väljendanud valmisolekut pidada kõnelusi Valgevenega, et alustada selles riigis tõelist demokratiseerimisprotsessi.
Saadikud tervitavad eesistujariigi Soome ettepanekut seada nõukogu eesistujana prioriteediks Põhjamõõde ja leiavad, et see võib olla oluline vahend ELi ja Venemaa vahelise partnerluse tõhustamiseks, milleks tuleks koostada konkreetsed ettepanekud ja projektid ning eraldada vajalikud rahalised vahendid.
Resolutsioonis väljendatakse lõpetuseks heameelt viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute allkirjastamise üle, mille eesmärk on vähendada viisapiiranguid teatud kodanikerühmadele ja hõlbustada Venemaa territooriumilt ebaseaduslikult ELi sisenenud sisserändajate väljasaatmist.
Samuti väljendavad saadikud heameelt Austria otsuse üle alustada uurimist inimeste kadumise ja piinamise juhtumite kohta Tšetšeenias.
Eesti saadiku sõnavõtt
Tunne KELAM (EPP-ED, EE) leidis oma sõnavõtus, et " meie lähenemine Venemaa suhtes on olnud liiga pragmaatiline.
Nüüd, kus näeme selget kodanikuühiskonnast ja demokraatlikest vabadustest eemaldumise tendentsi, on ülioluline leida veenev tasakaal majanduslike ja strateegiliste huvide ning põhiväärtuse vahel, millel meie partnerlus Venemaaga ametlikult põhineb."
Kelam märkis, et resolutsiooni ettepanekus viitab parlament mitmetele olulistele lahendust vajavatele teemadele - Transnistria probleem, Kaukaasia konflikt ning vajadus ühise majandusruumi kõrval edasi arendada ka kolme ülejäänud ühisruumi.
Kelam leidis, et: " Ei piisa sellest, kui tõstatatakse inimõiguste küsimusi, samal ajal siiski uskudes või teeseldes uskumist, et hoolimata kõikidest šokeerivatest faktidest jätkab Venemaa oma teed demokraatia suunas.
Venemaa poolt Euroopa Nõukogule kümme aastat tagasi antud kohustuste täitmine, reaalse edu saavutamine õigusriigi loomisel, Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmine (otsused, mida Venemaa valitsus seni on eiranud ) - see peaks olema järgmisel aastal allkirjastatava uue partnerlus- ja koostööleppe eeltingimus. "
Arutelu: 13.06.2006
Hääletus: 15.06.2006 Euroopa Parlamendi resolutsiooni leiate alates 16. juunist siit
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-015-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Ülejäänud hääletustulemused
2006-06-19 - 20:01
Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid.
Teisipäev, 13. juuni 2006
Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti kohandamine seoses maaelu arenguga
Joseph DAUL (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0198/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 13.06.2006
Joseph DAULi (EPP-ED, FR) raport võeti vastu.
Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa kohandamine
Joseph DAUL (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0197/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 13.06.2006
Joseph DAULi (EPP-ED, FR) raport võeti vastu.
EÜ ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping
Paolo COSTA (ALDE, IT)
Dokument: A6-0194/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 13.06.2006
Paolo COSTA (ALDE, IT) raport võeti vastu.
Alpi konventsiooni protokoll mägipiirkondade põllumajanduse kohta
Joseph DAUL (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0199/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 13.06.2006
Joseph DAULi (EPP-ED, FR) raport võeti vastu 572 poolt-, 20 vastu- ja 7 erapooletu häälega.
EÜ nimel Alpi konventsiooni pinnasekaitse-, energeetika- ja turismiprotokollide sõlmimine
Richard SEEBER (EPP-ED, AT)
Dokument: A6-0205/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 13.06.2006
Richard SEEBERi (EPP-ED, AT) raport võeti vastu.
Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)
Frederika BREPOELS (EPP-ED, BE)
Dokument: A6-0081/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***II)
Arutelu: 12.06.2006
Hääletus: 13.06.2006
Frederika BREPOELSi (EPP-ED, BE) raport võeti vastu.
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus
Ingeborg GRÄßLE (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0057/2006
Menetlus: Nõuandemenetlus (*)
Hääletus: 13.06.2006
Ingeborg GRÄßLE (EPP-ED, DE) raport võeti vastu.
Tervishoiutöötajate kaitsmine vere kaudu levivate nakkuste eest
Stephen HUGHES (PSE, UK)
Dokument: A6-0137/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 01.06.2006
Hääletus: 13.06.2006
Stephen HUGHESi (PSE, UK) raport saadeti tagasi tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni.
Petitsioonikomisjoni arutelud parlamendiaastal (2004-2005)
Michael CASHMAN (PSE, UK)
Dokument: A6-0178/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 12.06.2006
Hääletus: 13.06.2006
Michael CASHMANi (PSE, UK) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Kolmapäev, 14. juuni 2006
Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus
Frederika BREPOELS (EPP-ED, BE)
Dokument: A6-0124/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 13.06.2006
Hääletus: 14.06.2006
Frederika BREPOELSi (EPP-ED, BE) raport võeti vastu.
Pandeemiliseks gripiks valmisolek ja reageeringu planeerimine Euroopa Ühenduses
Adamos ADAMOU (GUE/NGL, CY)
Dokument: A6-0176/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 13.06.2006
Hääletus: 14.06.2006
Adamos ADAMOU (GUE/NGL, CY) omaalgatuslik raport võeti vastu 612 poolt-, 26 vastu- ja 7 erapooletu häälega.
Euroopa Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse tagajärjed (C-176/03 komisjon versus nõukogu)
Giuseppe GARGANI (EPP-ED, IT)
Dokument: A6-0172/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 13.06.2006
Hääletus: 14.06.2006
Giuseppe GARGANI (EPP-ED, IT) omaalgatuslik raport võeti vastu 523 poolt-, 78 vastu- ja 57 erapooletu häälega.
Neljapäev, 15. juuni 2006
Andmete esitamine seoses kalastussaaduste lossimisega liikmesriikides
Philippe MORILLON (ALDE, FR)
Dokument: A6-0169/2006
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Hääletus: 15.06.2006
Philippe MORILLONi (ALDE, FR) raport võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanekud - Inimõiguste olukord Tuneesias
Dokument: RC-B6-0340/2006, B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0352/2006, B6-0353/2006,
B6-0355/2006, B6-0358/2006
Arutelu: 13.06.2006
Hääletus: 15.06.2006
Resolutsiooni ühisettepanek võeti vastu 264 poolt-, 28 vastu- ja 253 erapooletu häälega.
Resolutsiooni ettepanek - Finantsinstrumentide turgude direktiivi 2004/39/EÜ rakendusmeetmete eelnõu
Dokument: B6-0371/2006
Arutelu: 14.06.2006
Hääletus: 15.06.2006
Resolutsiooni ettepanek võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanek - Säästva arengu strateegia
Dokument: B6-0335/2006
Arutelu: 14.06.2006
Hääletus: 15.06.2006
Resolutsiooni ettepanek võeti vastu.
Resolutsiooni ettepanek - Käsi- ja kergrelvad
Dokument: B6-0334/2006
Arutelu: 14.06.2006
Hääletus: 15.06.2006
Resolutsiooni ettepanek võeti vastu.
Euroopa raudtee-signalisatsioonisüsteemi ERTMS/ETCS kasutuselevõtt
Michael CRAMER (Verts/ALE, DE)
Dokument: A6-0183/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.06.2006
Hääletus: 15.06.2006
Michael CRAMERi (Verts/ALE, DE) omaalgatuslik raport võeti vastu 527 poolt-, 13- vastu- ja 8 erapooletu häälega.
Rannalähedane püük ja rannakalurite probleemid
Seán Ó NEACHTAIN (UEN, IE)
Dokument: A6-0141/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.06.2006
Hääletus: 15.06.2006
Seán Ó NEACHTAINi (UEN, IE) omaalgatuslik raport võeti vastu.
Ühenduste finantshuvide kaitse ja pettustevastane võitlus (2004)
Herbert BÖSCH (PSE, AT)
Dokument: A6-0185/2006
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 15.06.2006
Hääletus: 15.06.2006
Herbert BÖSCHi (PSE, AT) raport võeti vastu.
Euroopa Parlamendi resolutsioonid ja vastu võetud tekstid.
ET
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-015-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-014-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-015-ET DOC XML V0//ET
