LÕPLIK
A6-0199/2005
20.6.2005
***I
RAPORT
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
(KOM(2004)0488 – C6‑0092/2004 – 2004/0158(COD))
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon
Raportöör:
Karin Jöns
PE 353.740v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
BEGRÜNDUNG.......................................................................................................................35
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS.......................................................................................39
KODANIKUVABADUSTE, JUSTIITS- JA SISEASJADE KOMISJONI ARVAMUS...........44
NAISTE ÕIGUSTE JA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE KOMISJONI ARVAMUS.........52
MENETLUS..............................................................................................................................74
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
( KOM(2004)0488 – C6‑0092/2004 – 2004/0158(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2004)0488 );
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 2, artiklit 129 ja artikli 137 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon parlamendile ettepaneku esitas ( C6‑0092/2004 );
– võttes arvesse kodukorra artiklit 51;
– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6‑0199/2005 );
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;
2. juhib tähelepanu, et õigusakti ettepanekus märgitud assigneeringute kohta 2006. aastast hilisemaks perioodiks kehtib järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta tehtav otsus;
3. palub komisjoni esitada vajadusel pärast järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist ettepanek programmi võrdlussumma kohandamiseks;
4. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;
5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 2
2) Kooskõlas komisjoni kavatsusega konsolideerida ja ratsionaliseerida Euroopa Liidu rahastamisvahendeid, peaks käesolev otsus kehtestama ühtse ja täiustatud programmi, et jätkata ja täiustada meetmeid, mis algatati nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsusega 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise tõkestamise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006) 1 , nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005) 2 , Euroopa parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsusega 50/2002/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alase liikmesriikidevahelise koostöö edendamiseks 3 , ja 10. juuni 2002. aasta otsusega 1145/2002/EÜ tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete kohta 4 , ning meetmeid, mida teostatakse ühenduse tasandil seoses töötingimustega.
2) Kooskõlas komisjoni kavatsusega konsolideerida ja ratsionaliseerida Euroopa Liidu rahastamisvahendeid, peaks käesolev otsus kehtestama ühtse ja täiustatud programmi, et jätkata ja täiustada meetmeid, mis algatati nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsusega 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise tõkestamise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006) 1 , nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005) 2 , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsusega 50/2002/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alase liikmesriikidevahelise koostöö edendamiseks 3 , 10. juuni 2002. aasta otsusega 1145/2002/EÜ tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete kohta 4 , ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsusega 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks 5 , ning meetmeid, mida teostatakse ühenduse tasandil seoses töötingimustega.
_____________________________
1 EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23.
2 EÜT L 17, 19.11.2001, lk 22.
3 EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1.
4 EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1.
_____________________________
1 EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23.
2 EÜT L 17, 19.11.2001, lk 22.
3 EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1.
4 EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1.
5 ELT L 157, 30.4.2004, lk 18.
Parandatud ELTs L 195, 2.6.2004, lk 7.
Begründung
In den Bereich der Gleichstellung von Männern und Frauen muss gleichzeitig mit dem Aktionsprogramm der Gemeinschaft betreffend die Gemeinschaftsstrategie für die Gleichstellung von Männern und Frauen auch das Aktionsprogramm der Gemeinschaft zur Förderung von Organisationen, die auf europäischer Ebene für die Gleichstellung von Männern und Frauen tätig sind, einbezogen werden, da diese beiden Programme im Dezember 2005 auslaufen .
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 3
3) Luxembourgi erakorralisel tööhõivet käsitleval Euroopa Ülemkogu istungil 1997. aastal algatati Euroopa tööhõivestrateegia, mis hõlmab liikmesriikide tööhõivepõhimõtete koordineerimist kokkulepitud tööhõivesuunistest ja soovitustest lähtudes.
Euroopa tööhõivestrateegia mängib praegu juhtrolli Lissaboni strateegia tööhõive ja tööturuga seonduvate eesmärkide rakendamises.
3) Luxembourgi erakorralisel tööhõivet käsitleval Euroopa Ülemkogu istungil 1997. aastal algatati Euroopa tööhõivestrateegia, mis hõlmab liikmesriikide tööhõivepõhimõtete koordineerimist kokkulepitud tööhõivesuunistest ja soovitustest lähtudes.
Euroopa tööhõivestrateegia on praegu tähtsaim instrument Lissaboni strateegia tööhõive ja tööturuga seonduvate eesmärkide rakendamises.
Begründung
Die herausragende Bedeutung der Europäischen Beschäftigungsstrategie soll stärker betont werden.
Muudatusettepanek
3
Põhjendus 5
5) Demograafilised muudatused on peamine pikaajaline väljakutse sotsiaalse kaitse süsteemide suutlikkusele tagada piisavad pensionid, tervishoid ja pikaajaline hooldus ning tähtis on edendada strateegiaid, mis suudavad saavutada nii piisava sotsiaalse kaitse kui finantsilise jätkusuutlikkuse.
Selline tasakaal saavutatakse vastavalt koordineerimise avatud meetodile .
5) Demograafilised muudatused on peamine pikaajaline väljakutse sotsiaalse kaitse süsteemide suutlikkusele tagada kohased pensionid, kõigile kättesaadav, kõrge kvaliteediga ja pikaajaliselt finantseeritav tervishoid ja pikaajaline hooldus ning tähtis on edendada strateegiaid, mis suudavad saavutada nii piisava sotsiaalse kaitse kui sotsiaalse kaitse süsteemide jätkusuutlikkuse.
Nõukogu on otsustanud, et koostöö sotsiaalse kaitse valdkonnas peaks põhinema koordineerimise avatud meetodil.
Begründung
Der Rat hat sich auf bestimmte Oberziele für die Zusammenarbeit in den Bereichen Renten, Gesundheitsversorgung und Langzeitpflege geeinigt.
Im Oktober 2004 hat der Rat beschlossen, nach den Renten nun auch für die Gesundheitsversorgung und Langzeitpflege die offene Methode der Koordinierung anzuwenden.
Muudatusettepanek
4
Põhjendus 5 a (uus)
5 a) Selles kontekstis tuleb juhtida tähelepanu sisserändajate eriolukorrale ja asjaolule, et on oluline võtta meetmeid muutmaks sisserändajate registreerimata – ja sageli ebakindlad – töökohad reeglipärasteks töökohtadeks, et võimaldada neil osa saada samasugustest soodustustest, töötingimustest ja sotsiaalsest kaitsest nagu registreeritud töötajatel.
Muudatusettepanek
5
Põhjendus 6
6) Töötingimuste miinimumstandardite ja pideva edendamise tagamine Eurooa Liidus on Euroopa sotsiaalpoliitika keskseks jooneks ning vastab Euroopa Liidu olulisele üldisele eesmärgile.
Ühendus mängib olulist rolli liikmesriikide tegevuse toetamisel ja täiendamisel töötajate tervise ja ohutuse ning töötingimuste valdkonnas, töötajate kaitsmisel töölepingu lõpetamisel, töötajate teavitamisel ja nõustamisel, töötajate ja tööandjate huvide esindamisel ja kollektiivsel kaitsel.
6) Töötingimuste miinimumstandardite ja pideva edendamise tagamine Euroopa Liidus on Euroopa sotsiaalpoliitika keskseks jooneks ning vastab Euroopa Liidu olulisele üldisele eesmärgile.
Ühendus mängib olulist rolli liikmesriikide tegevuse toetamisel ja täiendamisel töötajate tervise ja ohutuse ning töötingimuste valdkonnas , mille hulka kuulub ka vajadus ühitada töö- ja perekonnaelu , töötajate kaitsmisel töölepingu lõpetamisel, töötajate teavitamisel , kaasamisel ja nõustamisel, töötajate ja tööandjate huvide esindamisel ja kollektiivsel kaitsel.
Begründung
Die Notwendigkeit, Beruf und Familie miteinander zu vereinbaren, ist zu einem Hauptanliegen der europäischen Sozialpolitik geworden.
Die Verbesserung der Arbeitsbedingungen in der Europäischen Union muss zwangsläufig eine bessere Vereinbarkeit von Beruf und Familie, die bei der Arbeitsorganisation nach wie vor eine entscheidende Rolle spielt, mit einbeziehen.
Muudatusettepanek
6
Põhjendus 7
7) Mittediskrimineerimine on Euroopa Liidu oluline põhimõte.
Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 21 keelustab diskrimineerimise mitmesugustel alustel .
Tuleb arvestada diskrimineerimise eri vormide erisusi.
Seetõttu tuleb arvestada puuetega inimeste erivajadusi toimingutele ligipääsu ja tulemuste saavutatavuse suhtes .
7) Mittediskrimineerimine on Euroopa Liidu oluline põhimõte.
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 13 nõuab sammude astumist, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.
Diskriminee ­rimiskeeld on sätestatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21.
Tuleb arvestada diskrimineerimise eri vormide erisusi ja töötada paralleelselt välja vastavad meetmed ühel või mitmetel põhjustel diskrimineerimise ennetamiseks ja takistamiseks .
Seetõttu , võttes arvesse programmile juurdepääsu ja selle tulemusi, tuleb arvestada puuetega inimeste erivajadusi , et tagada nende täieulatuslik ja võrdne juurdepääs programmi PROGRESS raames rahastatavatele toimingutele ja tulemustele ning nimetatud toimingute hindamisele, kaasa arvatud puudega inimestega kaasnevate lisakulutuste hüvitamist .
Paljude aastate jooksul saadud kogemus teatud diskrimineerimisvormide – kaasa arvatud soolise diskrimineerimise – tõkestamisel võib olla kasulik ka teiste diskrimineerimise liikide tõkestamisel.
Justification
The section on non-discrimination and diversity should include a reference to Article 13 and the forms of discrimination that it covers.
As in the current programme on combating discrimination, it should be emphasised that the particular characteristics of various forms of discrimination require specific measures, and that in particular, lessons can be learned from previous experience of combating discrimination based on sex.
Muudatusettepanek
7
Põhjendus 8
8) Nõukogu on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 13 alusel võtnud vastu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, mis keelustab diskrimineerimise rassilise või etnilise päritolu alusel muu hulgas tööhõives, kutseõppes, hariduses, kaupade ja teenuste ning sotsiaalse kaitse suhtes ning 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, mis keelustab diskrimineerimise tööhõives ja kutsealal usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.
8) Nõukogu on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 13 alusel võtnud vastu järgmised direktiivid: 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43 /EÜ , millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, mis keelustab diskrimineerimise rassilise või etnilise päritolu alusel muu hulgas tööhõives, kutseõppes, hariduses, kaupade ja teenuste ning sotsiaalse kaitse suhtes , 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78 /EÜ , millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, mis keelustab diskrimineerimise tööhõives ja kutsealal usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel , ning 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega 3 .
________
3 ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.
Begründung
Seitdem die Kommission ihren Vorschlag unterbreitet hat, ist die genannte Richtlinie angenommen worden, die ebenfalls auf Art. 13 beruht.
Muudatusettepanek
8
Põhjendus 9
9) Meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõte on ühenduse õiguse oluline põhimõte ja selle kohaselt vastuvõetud direktiivid ja muud õigusaktid on mänginud märkimisväärset rolli naiste olukorra parandamises.
Ühenduse tasandi meetmete rakendamisel saadud kogemused on näidanud, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine Euroopa Liidu tegevuspõhimõtetes ja diskrimineerimise vastu võitlemine tegelikkuses nõuab eri meetmete, kaasa arvatud üksteise tugevdamiseks kavandatud õigusaktide, rahastamisvahendite ja süvalaiendamise ühendamist .
Kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõttega tuleks meeste ja naiste võrdõiguslikkus integreerida kõigisse programmi osadesse .
9) Meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõte on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 2 ja 3 kohaselt ühenduse õiguse üks aluspõhimõtteid ja selle kohaselt vastuvõetud direktiivid ja muud õigusaktid mängivad märkimisväärset rolli naiste olukorra parandamises.
Ühenduse tasandi meetmete rakendamisel saadud kogemused on näidanud, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine Euroopa Liidu tegevuspõhimõtetes ja diskrimineerimise vastu võitlemine tegelikkuses nõuab eri instrumentide – õigusaktide, rahastamisvahendite ja süvalaiendamise – omavahel kombineerimist , et need üksteist vastastikku tugevdaksid .
Kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõttega tuleks naiste ja meeste võrdõiguslikkust võtta arvesse kõigi programmi osade ja meetmete puhul .
Begründung
Die Gleichbehandlung von Männern und Frauen ist in Art. 2 als eine der Aufgaben der Europäischen Gemeinschaft genannt und in Art. 3 ist der Grundsatz des Gender Mainstreaming verankert.
Muudatusettepanek
9
Põhjendus 9 a (uus)
9 a) Piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid on võtmeosalisteks programmi üldeesmärkide edukal ellurakendamisel ja peaksid seetõttu ELi vastavate võrgustike raames mängima programmi kavandamise, teostamise ja järelevalve käigus tähtsat rolli.
Begründung
Nichtregierungsorganisationen sind insbesondere auf nationaler und regionaler Ebene wesentliche Stakeholder bei der Umsetzung der für PROGRESS relevanten Politikfelder im Bereich der Beschäftigungs- und Sozialpolitik.
Muudatusettepanek
10
Põhjendus 10
10) Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke , mis vajaduse tõttu vahetada teavet Euroopa Liidu tasandil ja levitada parimaid lahendusi kogu ühenduses, on ühenduse abinõude ja meetmete mitmepoolse ulatuse tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
10) Kuna liikmesriikide tasandil ei saa piisaval määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärke vajaduse tõttu vahetada teavet Euroopa Liidu tasandil ja levitada parimaid lahendusi kogu ühenduses, ja kuna need eesmärgid on ühenduse abinõude ja meetmete mitmepoolse ulatuse tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Kõnealuses artiklis nimetatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
Muudatusettepanek
11
Artikkel 1
Käesoleva otsusega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS, et toetada rahaliselt Euroopa Liidu eesmärke tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas ning aidata kaasa Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele neis valdkondades .
Programmi rakendatakse 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.
Käesoleva otsusega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS, et toetada rahaliselt Euroopa Liidu eesmärke tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas ning aidata Lissaboni strateegia raames kaasa sotsiaalmeetmete kavas (2006 ‑2010)
püstitatud eesmärkide saavutamisele.
Programmi rakendatakse 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.
-------
1 Komisjoni teatis sotsiaalmeetmete kava kohta, KOM(2005)0033 , 9.2.2005.
Begründung
PROGRESS steht im direkten Zusammenhang zur Sozialpolitischen Agenda und sollte eng mit dieser verknüpft werden, damit die Sozialpolitische Agenda erfolgreich umgesetzt werden kann.
Muudatusettepanek
12
Artikli 2 punkt 2
2) Statistiliste vahendite ja meetodite ning ühiste näitajate arendamise toetamine programmiga hõlmatud valdkondades.
2) Statistiliste vahendite ja meetodite ning võimaluse korral soo ja vanuserühmade kaupa liigitatud ühiste näitajate arendamise toetamine programmiga hõlmatud valdkondades.
Or. fr
Justification
The use of statistics and of qualitative and quantitative indicators broken down by gender and age is a determining factor in assessing the effectiveness of the PROGRESS programme.
Women and older workers are often those most exposed to social exclusion, discrimination in the field of employment or poverty.
Muudatusettepanek
13
Artikli 2 punkt 3
( 3) Ühenduse õiguse ja poliitikate eesmärkide rakendamise toetamine ja järelevalve liikmesriikides ja nende mõju hindamine.
3) Ühenduse õiguse ja strateegiliste eesmärkide rakendamise toetamine ja järelevalve liikmesriikides ja nende tõhususe ning mõju hindamine , eriti mis puudutab suurema hulga ja paremate töökohtade loomist .
Begründung
Neben den Auswirkungen von Rechtsvorschriften und strategischen Zielen sollte auch geprüft werden, ob diese auch die gewünschte Wirksamkeit erzielen.
Muudatusettepanek
14
Artikli 2 punkt 4
4) Võrgustikuna töötamise, vastastikuse õppimise ning parimate lahenduste kindlakstegemise ja levitamise soodustamine ELi tasandil .
4) Võrgustikuna töötamise, vastastikuse õppimise ning parimate lahenduste ja uudsete lähenemiste kindlakstegemise ja levitamise soodustamine ka piirkondlikul, riiklikul ja riikidevahelisel tasandil .
Begründung
Um die politischen Ziele der EU besser zu erreichen, genügt es nicht, die bewährten Verfahren zu ermitteln und zu verbreiten.
Darüber hinaus bedarf es auch der Entwicklung von neuartigen und innovativen Ansätzen.
Muudatusettepanek
15
Artikli 2 punkt 5
5) Sidusgruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmine ELi poliitikatest kõigi viie osa all.
5) Sidusgruppide ja üldsuse teadlikkuse tõstmine ELi strateegiatest ja eesmärkidest kõigi viie osa all.
Begründung
Es ist notwendig, in jedem Fall die politischen Strategien und die verfolgten Ziele zu nennen, damit der Bürger als Hauptadressat der Beschlüsse informiert und über die jeweils angestrebten Ziele unterrichtet ist, um gegebenenfalls intervenieren zu können.
Muudatusettepanek
16
Artikli 2 punkt 6
6) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse tõstmine ELi poliitikate edendamiseks ja toetamiseks.
6) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse tõstmine ELi strateegiate ja eesmärkide edendamiseks , toetamiseks ja edasiarendamiseks ning nende liikmesorganisatsioonide vaadete propageerimiseks; sellised võrgustikud ja organisatsioonid peavad olema silmnähtavalt iseseisvad organisatsioonid ning sellistena peab neil olema vabadus tegutseda suures hulgas valdkondades, mis puudutavad nende liikmete huve .
Muudatusettepanek
17
Artikli 2 lõige 1 a (uus)
1 a.
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet tuleb võtta arvesse kõigi programmi osade ja meetmete puhul.
Begründung
Die Gleichstellung der Geschlechter ist ein Grundprinzip der Europäischen Union, dem im ganzen Programm Rechnung zu tragen ist.
Muudatusettepanek
18
Artikli 2 lõige 1 b (uus)
1 b.
Tagatakse programmi osades ja meetmetes saavutatud tulemuste kohane levitamine kõikidele osapooltele ja avalikkusele.
Lisaks sellele loob komisjon vajalikud sidemed Euroopa Parlamendiga, ELi tasandi asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide ja tööturu osapooltega ning korraldab nendega korrapäraselt arvamustevahetusi.
Begründung
BegründungBei den bisherige Aktionsprogramme im Bereich Beschäftigung und Soziales wurde oftmals die ungenügende Verbreitung und Bekanntmachung der Ergebnisse kritisiert.
Deshalb sollte PROGRESS diesem Ziel größere Bedeutung beimessen.
Ein regelmäßiger Meinungsaustausch mit Parlament, Sozialpartnern und Nichtregierungsorganisationen ist eine wichtige Voraussetzung für die erfolgreiche Umsetzung des Programms.
Muudatusettepanek 19
Artikli 4 punkt 1
1) Tööhõive olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise abil.
1) Tööhõive olukorra ja tööhõivealaste väljavaadete mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja ühiste näitajate väljaarendamise abil.
Begründung
Es kommt auf die Entwicklung "gemeinsamer" Indikatoren an, da nur gemeinsam vereinbarte Indikatoren die nötige "Vergleichbarkeit" herstellen.
Muudatusettepanek
20
Artikli 4 punkt 2
2) Euroopa tööhõivesuuniste ja soovituste rakendamise järelevalve ja hindamine ning Euroopa tööhõivestrateegia ja teiste poliitikavaldkondade vastastikmõju analüüsimine.
2) Euroopa tööhõivesuuniste ja soovituste rakendamise ning nende mõju jälgimine ja hindamine ning Euroopa tööhõivestrateegia ja üldise majandus- ja sotsiaalpoliitika ning teiste poliitikavaldkondade vastastikmõju analüüsimine.
Begründung
Das Europäische Parlament hat wiederholt eine bessere Kohärenz zwischen EBS und allgemeiner Wirtschaftspolitik gefordert.
Muudatusettepanek
21
Artikli 4 punkt 3
3) Poliitikate ja protsesside vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine Euroopa tööhõivestrateegia kontekstis.
3) Strateegiate , läbiproovitud protsesside ja uudsete lähenemiste vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine Euroopa tööhõivestrateegia kontekstis.
Begründung
Um die politischen Ziele der EU besser zu erreichen, genügt es nicht, bewährten Verfahren zu ermitteln und zu verbreiten.
Darüber hinaus bedarf es auch der Entwicklung von neuartigen und innovativen Ansätzen.
Muudatusettepanek
22
Artikli 4 punkt 4
4) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja tööhõive väljakutsete ja poliitikaga seonduvate arutelude edendamine, kaasa arvatud piirkondlike ja kohalike osalejate, tööturu osapoolte ja teiste sidusrühmade hulgas.
4) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja tööhõive väljakutsete , poliitika ja riiklike tegevuskavade rakendamisega seonduvate arutelude edendamine, kaasa arvatud piirkondlike ja kohalike osalejate, tööturu osapoolte ja teiste sidusrühmade hulgas.
Begründung
Da Aufstellung und Durchführung der nationalen Aktionspläne von zentraler Bedeutung für den Erfolg der EBS sind, sind hier ein besserer Informationsaustausch und eine breitere Diskussion besonders wichtig.
Muudatusettepanek
23
Artikli 4 punkt 4 a (uus)
4 a) Erilise tähtsuse omistamine positiivsetele meetmetele, millega toetatakse meeste ja naiste võrdset kohtlemist ja võrdseid võimalusi ning diskrimineerimise tõkestamist töökoha, kutsehariduse ja ametikõrgenduse saamisel.
Begründung
Es ist äußerst wichtig, die Mitgliedstaaten zu ermutigen, positive Maßnahmen vorzusehen, um eine tatsächliche Gleichstellung der Geschlechter und die Förderung der Bekämpfung von Diskriminierungen auf dem Arbeitsmarkt zu gewährleisten.
Muudatusettepanek
24
Artikli 5 punkt 1
1) Vaesuse teema , sotsiaalse kaitse ja kaasamise poliitikate mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise abil.
1) Sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse aspektide , sotsiaalse kaitse ja kaasamise strateegiate mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja ühiste näitajate väljaarendamise abil.
Begründung
Die Ergänzung um das Wort "soziale Ausgrenzung" knüpft an die Formulierung im aktuellen Aktionsprogramm an.
Muudatusettepanek
25
Artikli 5 punkt 2
2) Koordineerimise avatud meetodi rakendamise järelevalve ja hindamine sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonnas ning koordineerimise avatud meetodi ja teiste poliitikavaldkondade vastastikmõju analüüsimine.
2) Koordineerimise avatud meetodi rakendamise järelevalve ja hindamine sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonnas ning koordineerimise avatud meetodi ja teiste poliitikavaldkondade vastastikmõju ning selle tagajärgede analüüsimine riiklikul ja ühenduse tasandil .
Begründung
Das Augenmerk muss verstärkt auf die Frauen gerichtet werden, die im Allgemeinen am meisten unter der Armut und der sozialen Ausgrenzung zu leiden haben, was sich auch auf die Kinderarmut auswirkt.
Muudatusettepanek
26
Artikli 5 punkt 3
3) Poliitikate ja protsesside vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine sotsiaalse kaitse ja kaasamise strateegia kontekstis.
3) Strateegiate , läbiproovitud protsesside ja uudsete lähenemiste vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine sotsiaalse kaitse ja kaasamise strateegia kontekstis.
Begründung
Um die politischen Ziele der EU besser zu erreichen, genügt es nicht, bewährten Verfahren zu ermitteln und zu verbreiten.
Darüber hinaus bedarf es auch der Entwicklung von neuartigen und innovativen Ansätzen.
Muudatusettepanek
27
Artikli 5 punkt 5
5) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks .
5) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi strateegiate ja poliitiliste eesmärkide toetamiseks ja edasiarendamiseks sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonnas .
Begründung
Die Rolle der EU-Netze sollte sich in den Programmbereichen nicht auf die bloße Verfolgung der aktuellen Ziele und Strategien beschränken.
Angesichts ihrer besonderen Expertise sollte sie die europäische Politik auch konstruktiv begleiten und helfen, sie weiterzuentwickeln.
Muudatusettepanek
28
Artikli 6 sissejuhatus
3. osa toetab töökeskkonna ja tingimuste edendamist, kaasa arvatud töötervishoid ja ‑ohutus järgmiselt:
3. osa toetab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet arvestades töökeskkonna ja tingimuste edendamist, kaasa arvatud töötervishoid ja -ohutus ning töö- ja perekonnaelu ühitatavus, järgmiselt:
Begründung
Das Programm PROGRESS muss die Verbesserung der Arbeitsbedingungen nicht nur durch die Verbesserung des Gesundheitsschutzes und der Sicherheit der Arbeitnehmer, sondern auch durch die Förderung der Vereinbarkeit von Beruf und Familie, die für das Wohlergehen der Arbeitnehmer von wesentlicher Bedeutung ist, unterstützen.
Muudatusettepanek
29
Artikli 6 punkt 1
1) Töötingimustega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, poliitikate ja tavade mõju hindamise abil.
1) Töötingimustega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja soo ning vanuserühmade kaupa liigitatud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, strateegiate ja tavade tõhususe ning mõju hindamise abil.
Muudatusettepanek
30
Artikli 6 punkt 2
2) ELi tööõiguse rakendamise toetamine tugevdatud järelevalve, spetsialistide koolitamise , juhendite koostamise ja võrgustike väljaarendamise abil erialaasutuste hulgas.
2) ELi tööõiguse rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, erialaseminaride läbiviimise , juhendite koostamise ja võrgustike väljaarendamise abil erialaasutuste , sealhulgas tööturu osapoolte hulgas.
Muudatusettepanek
31
Artikli 6 punkt 3
3) Ennetusmeetmete algatamine ja ennetava tegevuskultuuri toetamine töötervishoiu - ja ohutuse valdkonnas .
3) Ennetusmeetmete algatamine ja töötervishoiu ja - ohutuse valdkonna toetamine .
Begründung
Die Förderung der Präventionskultur im Bereich Sicherheit und Gesundheitsschutz am Arbeitsplatz gehört zu den anerkannten Kernaufgaben der Europäischen Agentur für Sicherheit und Gesundheitsschutz am Arbeitsplatz und sollte deshalb nicht zu den in diesem Abschnitt verfolgten Zielen gehören, um Überschneidungen zu vermeiden.
Muudatusettepanek
32
Artikli 6 punkt 4
4) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja töötingimuste peamiste väljakutsete ja poliitikaga seonduvate arutelude edendamine.
4) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja sotsiaalse turvalisuse, töötingimuste ning tööhõive kvaliteedi, kaasa arvatud töö- ja pereelu ühitamise peamiste väljakutsete ja poliitikaga seonduvate arutelude edendamine – ka tööturu osapoolte vahel .
Begründung
Da die Sozialpartner eine zentrale Rolle in diesem Bereich spielen, sollten sie besonders in die Diskussion einbezogen werden.
Muudatusettepanek
33
Artikli 6 punkt 4 a (uus)
4 a) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja ebaseadusliku töötamise alase üldise arutelu soodustamine, et tagada nii sisserändajaid kui ELi kodanikke võrdselt puudutavate tervise-, ohutus- ja töötingimuste küsimuste käsitlemine ning asjaomaste nõuete täitmine.
Muudatusettepanek
34
Artikli 7 sissejuhatus
4. osa toetab mittediskrimineerimise põhimõtte tõhusat rakendamist ja selle süvalaiendamist ELi poliitikatesse järgmiselt:
4. osa toetab mittediskrimineerimise põhimõtte tõhusat rakendamist ja selle süvalaiendamist kõigis ELi strateegiates järgmiselt:
Muudatusettepanek
35
Artikli 7 punkt 1
1) Diskrimineerimisega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, poliitikate ja tavade mõju hindamise abil.
1) Diskrimineerimisega ja selle tõkestamisega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, strateegiate ja tavade tõhususe ning mõju hindamise abil.
Muudatusettepanek
36
Artikli 7 punkt 2
2) ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamise toetamine tugevdatud järelevalve, spetsialistide koolitamise , juhendite koostamine ja võrgustike väljaarendamise abil mittediskrimineerimisega tegelevate erialaasutuste hulgas.
2) ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, erialaseminaride läbiviimise ja võrgustike väljaarendamise abil mittediskrimineerimisega tegelevate erialaasutuste hulgas.
Muudatusettepanek
37
Artikli 7 punkt 3
3) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja diskrimineerimise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine ja mittediskrimineerimise süvalaiendamine ELi poliitikatesse .
3) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja diskrimineerimise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine ja mittediskrimineerimise süvalaiendamine ELi strateegiatesse , kaasa arvatud diskrimineerimisvastasel alal tegutsevate VVOde, piirkondlike ja kohalike osaliste, tööturu osapoolte ja muude sidusrühmade hulgas .
Or. en
Justification
It is necessary to involve directly affected groups into the discussion in order to assist a wider reach in terms of understanding and awareness of the complexities involved.
Muudatusettepanek
38
Artikli 7 punkt 4
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks .
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi diskrimineerimise tõkestamise strateegiate ja poliitiliste eesmärkide toetamiseks ja edasiarendamiseks; nende ELi võrgustike hulka peavad kuuluma ka väiksemad ELi võrgustikud, kaasa arvatud spetsialiseeritud ja puudespetsiifilised puudega inimeste VVO-d; need võrgustikud ja organisatsioonid peavad olema silmnähtavalt iseseisvad organisatsioonid ning sellistena peab neil olema vabadus tegutseda suures hulgas valdkondades, mis puudutavad nende liikmete huve .
Begründung
Die Rolle der EU-Netze sollte sich in den Programmbereichen nicht auf die bloße Verfolgung der aktuellen Ziele und Strategien beschränken.
Angesichts ihrer besonderen Expertise sollte sie die europäische Politik auch konstruktiv begleiten und helfen, sie weiterzuentwickeln.
Muudatusettepanek
39
Artikli 8 sissejuhatus
5. osa toetab soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tõhusat rakendamist ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ELi poliitikatesse järgmiselt:
5. osa toetab soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tõhusat rakendamist ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist kõigis ELi strateegiates järgmiselt:
Muudatusettepanek
40
Artikli 8 punkt 2
2) ELi soolise võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide rakendamise toetamine tugevdatud järelevalve, spetsialistide koolitamise , juhendite koostamise ja võrgustike väljaarendamise abil võrdõiguslikkusega tegelevate erialaasutuste hulgas.
2) ELi soolise võrdõiguslikkuse alaste õigusaktide rakendamise toetamine tõhusa järelevalve, erialaseminaride läbiviimise ja võrgustike väljaarendamise abil võrdõiguslikkusega tegelevate erialaasutuste hulgas.
Muudatusettepanek
41
Artikli 8 punkt 3
3) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja soolise võrdõiguslikkuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine.
3) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja soolise võrdõiguslikkuse , eelkõige töö- ja perekonnaelu ühitatavuse ja soolise võrdõiguslikkuse horisontaalse süvalaiendamise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine.
Begründung
Die Notwendigkeit einer stärkeren Öffentlichkeitswirksamkeit der Maßnahmen zur Bekämpfung von Diskriminierungen muss zur Folge haben, dass Maßnahmen ausgearbeitet und Veranstaltungen wie Jahreskonferenzen und andere organisiert werden, an denen möglichst unterschiedliche Persönlichkeiten teilnehmen und die einen Erfahrungsaustausch ermöglichen sollen, um so die Einbeziehung und Anwendung dieses Grundsatzes in allen Politikbereichen der Europäischen Union und der Mitgliedstaaten zu gewährleisten.
Muudatusettepanek
42
Artikli 8 punkt 4
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks .
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi soolise võrdõiguslikkuse alaste strateegiate ja poliitiliste eesmärkide toetamiseks ja edasiarendamiseks .
Begründung
Die Rolle der EU-Netze sollte sich in den Programmbereichen nicht auf die bloße Verfolgung der aktuellen Ziele und Strategien beschränken.
Angesichts ihrer besonderen Expertise sollte sie die europäische Politik auch konstruktiv begleiten und helfen, sie weiterzuentwickeln.
Muudatusettepanek
43
Artikli 9 lõike 1 sissejuhatus
1.
Programm hõlmab järgmist liiki meetmeid:
1.
Programm hõlmab järgmist liiki meetmeid , mida võib rakendada ka piiriüleselt :
Begründung
Wie in den bisherigen Aktionsprogrammen sollte auch in PROGRESS der transnationale Austausch gefördert werden, da transnationale Projekte einen wesentlichen Beitrag für das wechselseitige Lernen sowie die Verbreitung von bewährten Verfahren und innovativen Ansätzen spielen.
Muudatusettepanek
44
Artikli 9 lõike 1 punkti a viies a taane (uus)
– Teabe- ja koolitusmaterjali avaldamine ning levitamine Internetis või muudes meediakanalites
Begründung
Angesichts der unterschiedlichen Situationen in der Europäischen Union müssen die Gegebenheiten der einzelnen Länder stärker berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
45
Artikli 9 lõike 1 punkti b miinus esimene taane (uus)
– Strateegiate, läbiproovitud protsesside ja uudsete lähenemiste vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine piirkondlikul, riiklikul, riikidevahelisel ja ELi tasandil
Begründung
Wie in den bisherigen Aktionsprogrammen sollte auch in PROGRESS der transnationale Austausch gefördert werden, da transnationale Projekte einen wesentlichen Beitrag für das wechselseitige Lernen sowie die Verbreitung von bewährten Verfahren und innovativen Ansätzen spielen.
Muudatusettepanek
46
Artikli 9 lõike 1 punkti b esimene taane
– Parimate tavade väljaselgitamine ja vastastikuste eksperthinnangute korraldamine kohtumiste/töörühmade/seminaride vormis ELi või siseriiklikul tasandil
– Parimate tavade väljaselgitamine ja vastastikuste eksperthinnangute korraldamine kohtumiste/töörühmade/seminaride vormis ELi , riikidevahelisel või siseriiklikul tasandil
Begründung
Wie in den bisherigen Aktionsprogrammen sollte auch in PROGRESS der transnationale Austausch gefördert werden, da transnationale Projekte einen wesentlichen Beitrag für das wechselseitige Lernen sowie die Verbreitung von bewährten Verfahren und innovativen Ansätzen spielen.
Muudatusettepanek
47
Artikli 9 lõike 1 punkti b kolmas a taane (uus)
– Kõikide asjaosaliste iga-aastase foorumi korraldamine sotsiaalmeetmete kava ellurakendamise hindamiseks ning programmi PROGRESS üksikute osade teostamiseks, sealhulgas tulemuste tutvustamine ja dialoog tulevaste prioriteetide teemal
Begründung
Diese jährliche Veranstaltung mit allen Beteiligten sollte dazu dienen, den Dialog zu fördern, die Programmergebnisse besser bekannt zu machen und künftige Prioritäten zu erörtern.
Muudatusettepanek
48
Artikli 9 lõike 1 punkti b viies a taane (uus)
– Euroopa Liidu kohaliku tasandi osalejate vahelise vahetuse korraldamine, et edendada otsest kogemuste vahetust ning teadlikkust riiklike olude eripäradest
Begründung
Angesichts der unterschiedlichen Situationen in der Europäischen Union müssen die Gegebenheiten der einzelnen Länder stärker berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
49
Artikli 9 lõike 1 punkti c kolmas taane
– Õigusala töötajatele , tähtsatele ametnikele ja teistele olulistele osalejatele suunatud koolitusseminaride rahastamine
– Spetsialistidele , võtmepositsioonidel olevatele ametnikele ja teistele olulistele osalejatele , kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonide ja tööturu osapoolte esindajatele suunatud koolitusseminaride rahastamine
Begründung
Da die Nichtregierungsorganisationen und Sozialpartner in diesem Bereich eine wichtige Rolle bei der Umsetzung und Überwachung spielen, sollten auch ihre Vertreter Zugang zu Schulungsmaßnahmen haben.
Muudatusettepanek
50
Artikli 9 lõike 1 punkti c kaheksas a taane (uus)
– Koostöö institutsioonide ja liikmesriikide kohalike osalejate vahel
Begründung
Angesichts der unterschiedlichen Situationen in der Europäischen Union müssen die Gegebenheiten der einzelnen Länder stärker berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
51
Artikli 9 lõige 2
2.
Lõike 1 punkti b all ette nähtud meetmete liigid peaksid hõlmama ELi suuremal määral, olema sobiliku ulatusega, et tagada tõeline ELi lisandväärtus ning neid peaksid ellu viima siseriiklikud asutused või nende allüksused , ühenduse õigusaktidega ette nähtud erialaasutused või osalejad, keda peetakse vastavas valdkonnas tähtsateks .
2.
Lõike 1 punkti b all ette nähtud meetmete liigid peaksid hõlmama ELi suurel määral, olema sobiliku ulatusega, et tagada tõeline ELi lisandväärtus ning neid peaksid ellu viima piirkondlikud või kohalikud asutused, ühenduse õigusaktidega ette nähtud erialaasutused või osalejad, keda peetakse vastavas valdkonnas tähtsate osalejate hulka kuuluvaks .
Justification
Needed for clarity and to avoid unnecessary debate.
Muudatusettepanek
52
Artikli 9 lõige 2 a (uus)
2 a.
Meetmete liigid peaksid artiklis 3 nimetatud valdkondades aitama kaasa sotsiaalmeetmete kava eesmärkide saavutamisele Lissaboni strateegia raames.
Muudatusettepanek
53
Artikli 9 lõige 2 b (uus)
2 b.
Programm ei rahasta mingeid meetmeid Euroopa Aastate ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks.
Begründung
Europäische Jahre sollen wie in der Vergangenheit nicht aus den Finanzmitteln von mehrjährigen Gemeinschaftsprogrammen bestritten werden.
Vielmehr soll die Haushaltsbehörde den Beitrag zur Vorbereitung und Durchführung von Europäischen Jahren im Haushaltsverfahren gesondert zur Verfügung stellen.
Muudatusettepanek
54
Artikli 10 lõike 1 teine taane
– Riiklikele tööhõiveametitele
– Tööhõiveametitele ja -agentuuridele
Muudatusettepanek
55
Artikli 10 lõike 1 kuues taane
– ELi tasandil organiseerunud valitsusvälistele organisatsioonidele
– Valitsusvälistele organisatsioonidele piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil
Begründung
Neben den EU-Netzen kommt auch zahlreichen Nichtregierungsorganisationen auf regionaler und nationaler Ebene eine wichtige Rolle zu, um die Programmziele zu erreichen.
Muudatusettepanek
56
Artikli 10 lõige 2 a (uus)
2 a.
Puudega inimestele antakse täielik juurdepääs programmi toimingutele ja tulemustele.
Võetakse arvesse nende erivajadusi, kaasa arvatud puudega inimeste juurdepääsuga seotud vajaduste arvestamisest tulenevate lisakulutuste hüvitamist.
Justification
Persons directly affected by the issues to be addressed by the PROGRESS programme MUST be fully involved as participants in the programme.
The additional costs incurred by disabled people to ensure their equal participation in these activities must be taken on board (for example, the cost of sign language interpreters, accessible hotel rooms, accessible transport etc).
Muudatusettepanek
57
Artikli 11 esimese lõigu teine taane
– Pakkumiskutsete alusel antud osaliste subsiidiumidega.
Sel juhul ei tohi ELi kaasfinantseerimine üldiselt ületada 80 % abisaaja kogukulutustest.
Sellist ülemmäära ületavat subsiidiumi võib anda vaid erandjuhtudel ning põhjaliku kontrolli järel.
– Pakkumiskutsete alusel antud osaliste subsiidiumidega.
Sel juhul ei tohi ELi kaasfinantseerimine üldiselt ületada 90 % abisaaja kogukulutustest.
Sellist ülemmäära ületavat subsiidiumi võib anda vaid erandjuhtudel ning põhjaliku kontrolli järel.
Begründung
Die Auflage eines zu erbringenden Eigenanteils von 20 % würde zahlreiche EU-Netze vor große Schwierigkeiten stellen.
Muudatusettepanek
58
Artikkel 12
1.
Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud abinõud, mis on seotud järgmiste küsimustega, võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt:
1.
Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud abinõud, mis on seotud järgmiste küsimustega, võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt:
a) programmi rakendamise üldjuhised;
a) programmi rakendamise üldjuhised;
b) programmi rakendamise töökava;
b) programmi rakendamise iga-aastane töökava , mis on jaotatud üksikuteks osadeks ;
c) ühenduse rahaline toetus;
c) ühenduse rahaline toetus;
d) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus programmi erinevate osade kaupa ;
d) aastaeelarve;
e) ühenduse toetust saavate meetmete valiku tegemise kord ja komisjoni esitatud esialgne loetelu niisugust toetust saavatest meetmetest .
e) ühenduse toetust saavate meetmete valiku tegemise kord ja komisjoni esitatud esialgne loetelu niisugust toetust saavatest meetmetest ;
e a) kriteeriumid programmi hindamiseks, kaasa arvatud kriteeriumid, mis puudutavad kulude-tulude suhet ning eeskirju tulemuste levitamiseks ja edasiandmiseks.
2.
Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud muude küsimustega, võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 3 sätestatud nõuandemenetlusega.
Justification
The advisory procedure foreseen in Council Decision 1999/468/E is preferable, because it leaves the European Commission its executive powers conferred to it by the Treaties.
As Parliament as co-legislator has no say in Comitology procedure, the Council or Member States officials should not have it either.
The advisory procedure is therefore the traditional approach by the Committee on Budgets.
Die jährliche Aufteilung von PROGRESS auf die einzelnen Abschnitte sollte nicht vom Programmausschuss, sondern im Rahmen des jährlichen Haushaltsverfahrens vorgenommen werden.
Muudatusettepanek
59
Artikli 13 lõige 1
1.
Komisjoni abistab komitee.
1.
Komisjoni abistab komitee , mis vastavalt viiele osale on jagatud viieks allkomiteeks .
Begründung
Da es sich bei den fünf Programmabschnitten um Politikbereiche handelt, die unterschiedlich entwickelt sind und spezifische Problemstellungen aufweisen, sollte sichergestellt sein, dass sich der Programmausschuss jeweils aus den für den Bereich kompetenten Experten der Mitgliedstaaten zusammensetzt.
Muudatusettepanek
60
Artikli 13 lõige 2
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7 , võttes arvesse selle artiklit 8 .
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.
(Käesoleva muudatusettepaneku vastuvõtmise korral osutub vajalikuks järgmine tehniline kohandus: lõige 3 jäetakse välja.)
Justification
The advisory procedure is the traditional approach by the Committee on Budgets.
Parliament and Council as co-legislators should leave to the European Commission its executive powers and only have the right to blow the whistle in case that the proposed measure is no "implementing" measure, but concerns Parliament's legislative prerogatives.
Art 8 des genannten Beschlusses gibt dem Parlament die Möglichkeit, eine mit Gründen versehene Entschließung anzunehmen, falls es der Ansicht ist, dass ein Entwurf für Durchführungsmaßnahmen, dessen Annahme beabsichtigt ist, über die im Basisrechtsakt vorgesehenen Durchführungsbefugnisse hinausgehen würde.
Muudatusettepanek
61
Artikli 14 lõige 1 a (uus)
1 a.
Euroopa Komisjon teavitab ka ülejäänud asjaomaseid komisjone programmi viie osa raames rakendatud meetmetest.
Muudatusettepanek
62
Artikli 15 lõige 1
1.
Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega programmi ja muude liidu ja ühenduse asjakohaste tegevuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmete üldise järjepidevuse eelkõige sellega, et kehtestab asjakohased mehhanismid ja vahendid programmi toimingute koordineerimiseks, samuti nende toimingute koordineerimiseks, mis on seotud teaduse, justiits- ja siseküsimuste, kultuuri, hariduse, koolituse, noorsoopoliitika ning laienemise ja ühenduse välissuhete valdkonnaga.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata käesoleva programmi ning haridus- ja koolitusvaldkonna programmide võimalikule koosmõjule.
1.
Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega programmi ja muude liidu ja ühenduse asjakohaste tegevuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmete üldise järjepidevuse eelkõige sellega, et kehtestab asjakohased mehhanismid ja vahendid programmi toimingute koordineerimiseks, samuti nende toimingute koordineerimiseks, mis on seotud teaduse, justiits- ja siseküsimuste, kultuuri, hariduse, koolituse, noorsoopoliitika ning laienemise ja ühenduse välissuhete valdkonnaga ning regionaalpoliitika ja üldise majanduspoliitikaga .
Erilist tähelepanu tuleks pöörata käesoleva programmi ning haridus- ja koolitusvaldkonna programmide võimalikule koosmõjule.
Begründung
Neben den bisher genannten Bereichen sollte auch Kohärenz mit der Regionalpolitik und der allgemeinen Wirtschaftspolitik gewährleistet werden, da beide wichtige Rückwirkungen auf die Erreichung der Programmziele haben können.
Muudatusettepanek
63
Artikli 15 lõige 2
2.
Komisjon ja liikmesriigid tagavad käesoleva programmi meetmete ja muude liidu ja ühenduse asjakohaste meetmete, eelkõige struktuurifondide ja eriti Euroopa Sotsiaalfondi raames võetud meetmete vahelise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse.
2.
Komisjon ja liikmesriigid tagavad käesoleva programmi meetmete ja muude liidu ja ühenduse asjakohaste meetmete, eelkõige struktuurifondide ja eriti Euroopa Sotsiaalfondi raames võetud meetmete vahelise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse ja kannavad hoolt kattumiste vältimise eest .
Muudatusettepanek
64
Artikli 15 lõige 2 a (uus)
2 a.
Komisjon tagab meetmete koherentsuse ja ühilduvuse komisjoni teiste teenistuste ja teiste asjaomaste Euroopa agentuuride tegevusega, esmajoones Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi, Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse, Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskuse ja tulevase Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi tegevusega ja kannab hoolt kattumiste vältimise eest.
Begründung
Andere Kommissionsstellen und einige europäische Agenturen sind ebenfalls in den Bereichen tätig, auf die die Maßnahmen im Rahmen von PROGRESS zielen.
Deshalb ist hier eine möglichst hohe Kohärenz und Komplementarität von besonderer Bedeutung.
Muudatusettepanek
65
Artikli 15 lõige 4
4.
Komisjon teavitab korrapäraselt artiklis 13 viidatud komiteed teistest ühenduse meetmetest, mis aitavad kaasa Lissaboni strateegilistele eesmärkidele tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas .
4.
Komisjon teavitab korrapäraselt artiklis 13 viidatud komiteed teistest ühenduse meetmetest, mis aitavad Lissaboni strateegia raames kaasa sotsiaalmeetmete kavas püstitatud eesmärkide saavutamisele .
Muudatusettepanek
66
Artikli 17 lõige 1
1.
Käesolevas otsuses osutatud ühenduse toimingute rakendamise finantsraamistik 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on 628,8 miljonit eurot.
1.
Käesoleva ühenduse programmi rakendamise soovituslik finantsraamistik seitsmeaastaseks perioodiks alates 1. jaanuarist 2007 on 854,2 miljonit eurot.
Justification
The reference amount for the financial framework is indicative until a decision has been reached on the Financial Perspective.
Once a decision is reached, the Commission shall present a legislative proposal to set the reference amount with the respect to the appropriate ceiling of the financial framework concerned (see amendment to the legislative resolution).
Muudatusettepanek
67
Artikli 17 lõige 2
Osade vahelises finantsjaotuses arvestatakse järgmisi alammäärasid:
Osade vahelises finantsjaotuses arvestatakse järgmisi alammäärasid:
1. osa Tööhõive 21 %
1. osa Tööhõive 21 %
2. osa Sotsiaalne kaitse ja 28 %
kaasamine
2. osa Sotsiaalne kaitse ja 30 %
kaasamine
3. osa Töötingimused 8 %
3. osa Töötingimused 8 %
4. osa Mittediskrimineerimine 23 %
ja mitmekesisus
4. osa Mittediskrimineerimine 23 %
ja mitmekesisus
5. osa Sooline võrdõiguslikkus 8 %
5. osa Sooline võrdõiguslikkus 12 %
Begründung
Die Kürzung des Abschnitts Geschlechtergleichstellung um den kompletten Betrag, der für das geplante Europäische Gender Institut vorgesehen ist, ist zu radikal und soll durch die Erhöhung des Mindestsatzes von 8 % auf 12 % teilweise zurückgenommen werden.
Was den Abschnitt Sozialschutz und soziale Integration betrifft, so trägt die Erhöhung um 2 % der Tatsache Rechnung, dass das bisherige Aktionsprogramm zur Bekämpfung der sozialen Ausgrenzung um die Bereiche Renten, Gesundheitsversorgung und Langzeitpflege erweitert wird.
Muudatusettepanek
68
Artikli 17 lõige 4
4.
Eelarve täitmist korraldav asutus kinnitab iga aasta eraldised finantsperspektiivi piires.
4.
Eelarve täitmist korraldav asutus kinnitab iga-aastased assigneeringud ning assigneeringute jaotuse programmi erinevate osade vahel finantsperspektiivi piires.
Iga-aastaste assigneeringute jaotus erinevate osade vahel esitatakse adekvaatselt eelarves.
Begründung
Es muss sichergestellt werden, dass die Aufteilung der Mittel auf die einzelnen Programmabschnitte transparent ist und von der Haushaltsbehörde festgelegt wird.
Auch im Haushaltsplan ist die Aufteilung der jährlichen Mittel auf die Abschnitte klar darzustellen, um die nötige Transparenz zu gewähren und die Sichtbarkeit der Abschnitte sicherzustellen.
Muudatusettepanek
69
Artikli 19 lõige 1
1.
Programmi korrapäraseks järelevalveks ja vajalike ümberkorralduste tegemiseks koostab komisjon iga-aastasi tegevusaruandeid ja edastab need artiklis 13 viidatud komiteele.
1.
Programmi korrapäraseks järelevalveks ja vajalike ümberkorralduste tegemiseks koostab komisjon iga-aastasi tegevusaruandeid ja edastab need artiklis 13 viidatud komiteele ja Euroopa Parlamendile .
Begründung
Das Europäische Parlament muss die Entwicklung der Durchführung des Programms PROGRESS und aller seiner Unterprogramme begleiten.
Muudatusettepanek
70
Artikli 19 lõige 2
2.
Programmi kohta viiakse läbi ka vahehindamine erinevate osade tasandil koos programmi ülevaatega, et mõõta programmi eesmärkide edusamme ning selle ELi lisaväärtust .
Sellele hindamisele võivad lisanduda jooksvad hindamised.
Need viib läbi komisjon välisekspertide abiga.
Võimaluse korral esitatakse hindamiste tulemused lõikes 1 viidatud tegevusaruannetes.
2.
Programmi kohta viiakse läbi ka vahehindamine erinevate osade tasandil koos programmi ülevaatega, et mõõta programmi eesmärkide edusamme ning selle ELi lisandväärtust .
Sellele hindamisele võivad lisanduda jooksvad hindamised.
Need viib läbi komisjon välisekspertide abiga.
Võimaluse korral esitatakse hindamiste tulemused lõikes 1 viidatud Euroopa Parlamendile edastatavates tegevusaruannetes.
Begründung
Das Europäische Parlament muss die Entwicklung der Anwendung des Programms PROGRESS und aller seiner Unterprogramme begleiten.
Muudatusettepanek
71
Artikli 19 lõige 3
3.
Komisjon peaks välisekspertide abiga viima aasta peale programmi lõppemist läbi kogu programmi hõlmava järelhindamise, et mõõta programmi eesmärkide mõju ja selle ELi lisandväärtust.
See esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele .
3.
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele :
a) hiljemalt 31. detsembriks 2010 vahearuande saavutatud tulemuste hindamise ja programmi elluviimise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta,
b) järgmise finantsperspektiivi ettepanekute raames hiljemalt 31. detsembriks 2011 teatise programmi jätkamise kohta ja
c) hiljemalt 31. detsembriks 2015 välisekspertide abiga järelhindamisaruande, et mõõta programmi eesmärkide mõju ja selle ELi lisandväärtust.
Begründung
Das Europäische Parlament sollte angemessen über die Umsetzung des Programmes informiert werden.
Muudatusettepanek
72
Artikli 19 lõige 3 a (uus)
3 a.
Komisjon tagab, et osana kontrolli- ja hindamisprotsessist viiakse läbi ka hindamine selle kohta, mil määral on võetud meetmeid, et tagada puudega inimestele juurdepääs programmi toimingutele ja tulemustele.
Justification
The development of measures to combat discrimination and social exclusion are key to the overall objectives of the PROGRESS programme.
It is important, therefore, that non-discrimination and social inclusion is recognised horizontally across the activities funded by the programme, that there is direct participation by the persons directly concerned (such as by women, disabled persons, persons from ethnic minorities, lesbian and gay persons etc) and that there is effective monitoring of what has been done to ensure their full and equal involvement in the activities supported by the Programme.
BEGRÜNDUNG
Die Berichterstatterin begrüßt grundsätzlich den Vorschlag der Kommission zur Schaffung des Gemeinschaftsprogramms PROGRESS.
Indem sie an den bisherigen Finanzmitteln für Beschäftigung und Soziales festhält, bekennt die Kommission sich zum beschäftigungs- und sozialpolitischen Pfeiler der Lissabon-Strategie und bekräftigt ihr Engagement für mehr und bessere Arbeitsplätze, für sozialen Zusammenhalt und für die Modernisierung des europäischen Sozialmodells.
PROGRESS wird im Rahmen der Lissabon Strategie einen entscheidenden Beitrag zur Verwirklichung der Ziele der Sozialpolitischen Agenda leisten .
1.
Vereinfachung und Rationalisierung
Die Berichterstatterin unterstützt die angestrebte Vereinfachung und Rationalisierung durch die Zusammenlegung der spezifischen Aktionsprogramme, sofern tatsächlich Kosten eingespart, Doppelungen vermieden sowie mehr verwaltungstechnische Klarheit und Transparenz erzielt werden.
Sie gibt allerdings zu Bedenken, dass die "Anwenderfreundlichkeit" vor allem von den konkreten Durchführungsbestimmungen abhängen wird, die vom Programmausschuss erst zu einem späteren Zeitpunkt zu erlassen sind.
Angesichts der neuen allgemeinen Finanzvorschriften, die von den bisherigen "Anwendern" offenbar nicht als "Entbürokratisierung" empfunden werden, sind hier keine Wunder zu erwarten.
2.
Stärkung der Sichtbarkeit der einzelnen Programmabschnitte
Die Zusammenlegung der vier bisherigen Aktionsprogramme zu einem gemeinsamen Programm birgt aber die Gefahr in sich, dass die Sichtbarkeit der einzelnen Abschnitte geschwächt und die spezifischen Problemstellungen nicht mehr so zielgenau angegangen werden könnten.
Um dem vorzubeugen und die Sichtbarkeit zu stärken:
· werden einige der Erwägungen, die die politischen Ziele für die einzelnen Abschnitte umreißen, ergänzt und präziser formuliert,
· wird der Programmausschuss in fünf Unterausschüsse aufgegliedert, damit in den fünf Programmabschnitten jeweils die kompetenten Experten/-innen der Mitgliedstaaten zusammenkommen,
· soll die Kommission jährliche Arbeitspläne und Tätigkeitsberichte vorlegen, untergliedert in die einzelnen Programmabschnitte,
· soll im Rahmen des in der Sozialpolitischen Agenda vorgesehenen jährlichen Forums auch ein Meinungsaustausch mit den relevanten Beteiligten über die Durchführung der einzelnen Programmabschnitte abgehalten werden, der u. a. der Vorstellung der bisherigen Ergebnisse und der Diskussion künftiger Prioritäten dient.
3.
Ziele und Maßnahmen
Die Berichterstatterin begrüßt die von der Kommission vorgeschlagenen Ziele und Maßnahmen.
Sie schlägt folgende Ergänzungen vor, die überwiegend auf die bestehenden Aktionsprogramme zurückgehen:
· der Grundsatz des Gender-Mainstreaming sollte in allen Abschnitten und Maßnahmen berücksichtigt werden,
· Netzarbeit und wechselseitiges Lernen sowie Ermittlung und Verbreitung bewährter Verfahren sollten nicht nur auf EU-Ebene, sondern auch auf transnationaler, nationaler und regionaler Ebene gefördert werden,
· wie in den bisherigen Programmen sollte der transnationale Austausch und transnationale Maßnahmen auch ein wichtiger Bestandteil von PROGRESS sein,
· um die politischen Ziele der EU in den relevanten Bereichen besser zu erreichen, genügt es nicht, bewährte Verfahren zu ermitteln und zu verbreiten, vielmehr bedarf es auch der Entwicklung von neuartigen und innovativen Ansätzen,
· der besseren und gezielten Verbreitung der in den Abschnitten und Maßnahmen gewonnenen Ergebnisse sollte größere Bedeutung beigemessen werden, da das Programm nur so die gewünschten Impulse geben kann.
4.
Stärkere Beteiligung des Europäischen Parlaments
Angesichts der Bedeutung von PROGRESS und der siebenjährigen Laufzeit möchte die Berichterstatterin die Rolle des Parlaments bei der Begleitung des Programms und dessen Einfluss auf die Durchführung stärken.
Zu diesem Zweck schlägt sie vor:
· dass die jährlichen Mittel sowie die Aufteilung auf die einzelnen Programmabschnitte nicht vom Programmausschuss, sondern im Rahmen des jährlichen Haushaltsverfahrens festgelegt werden,
· dass die Kommission einen regelmäßigen Meinungsaustausch mit dem Europäischen Parlament über die Durchführung des Programms durchführt,
· dass die Kommission einen Zwischenbericht über die Evaluierung der erzielten Ergebnisse und die qualitativen und quantitativen Aspekte der Umsetzung des Programms vorlegt.
5.
Rolle der Sozialpartner und Nichtregierungsorganisationen
Die Sozialpartner und Nichtregierungsorganisationen, die auf regionaler, nationaler und EU-Ebene tätig sind, sind wesentliche Akteure bei der erfolgreichen Umsetzung der im Programm verfolgten politischen Ziele und sollten deshalb im Rahmen von relevanten EU-Netzen eine wichtige Rolle bei der Konzeption, Durchführung und Beobachtung des Programms spielen.
Verglichen mit den bisherigen Aktionsprogrammen stellt der Kommissionsvorschlag aus Sicht der Berichterstatterin eine nicht nachvollziehbare Schwächung der Rolle von Sozialpartnern und Nichtregierungsorganisationen dar.
Deshalb schlägt sie folgende Klarstellungen vor:
· die den EU-Netzen zugedachte Rolle darf sich nicht auf die Verfolgung der EU-Ziele beschränken, sondern sollte auch die konstruktive Begleitung und Weiterentwicklung der politischen Ziele und Strategien der EU umfassen,
· der Zugang zum Programm sollte auch nationalen und regionalen Nichtregierungsorganisationen offen stehen,
· der maximale Kofinanzierungsbetrag der EU an den Gesamtkosten des Empfängers einer Finanzhilfe sollte von 80% auf 90 % erhöht werden, da die Auflage eines zu erbringenden Eigenanteils von 20 % zahlreiche EU-Netze vor große Schwierigkeiten stellen würde,
· die Kommission sollte mit Sozialpartnern und Nichtregierungsorganisationen regelmäßig einen Meinungsaustausch über die Durchführung des Programms führen und diesen relevante Informationen zur Verfügung stellen.
6.
Finanzrahmen
Der vorgeschlagene Finanzrahmen für die Programmabschnitte entspricht nach Auskunft der Kommission der bisherigen Finanzausstattung der vier Aktionsprogramme sowie der Haushaltslinien zu den Arbeitsbedingungen (berechnet auf Grundlage der geschätzten Zahlen für den Haushalt 2006).
Die vorgeschlagene Erhöhung berücksichtigt nur die zu erwartende Inflation und die Erweiterung (EU-25 plus Bulgarien und Rumänien).
In seiner Stellungnahme für den nichtständigen Ausschuss zu den politischen Herausforderungen und Haushaltsmitteln 2007-2013 hat unser Ausschuss festgestellt, " dass die vorgesehene Mittelausstattung für PROGRESS keine Erhöhung der bisher für diese Bereiche zur Verfügung stehenden Mittel darstellt " und " der Finanzrahmen für PROGRESS angehoben werden muss , wenn es die Europäische Union mit der Umsetzung der Strategie von Lissabon und der Sozialpolitischen Agenda wirklich ernst meint,... "
Der Ausschuss hat sich sogar für eine Verdoppelung der für die Umsetzung der Sozialpolitischen Agenda vorgesehenen Finanzmittel ausgesprochen.
Die Berichterstatterin schlägt folglich eine Erhöhung des Finanzrahmens um 50 % vor , d.h. von 628,8 Mio. € auf 943,2 Mio. € .
Hierbei handelt es sich allerdings um einen vorläufigen Vorschlag, da zunächst die weiteren Beratungen des nichtständigen Ausschusses zu den politischen Herausforderungen und Haushaltsmitteln in der erweiterten Union 2007 - 2013 und der kommenden Entscheidung des Europäischen Parlaments über die finanziellen Perspektiven 2007 - 2013 abgewartet werden müssen.
Die Berichterstatterin kann ihren endgültigen Vorschlag zur finanziellen Ausstattung von PROGRESS erst formulieren, nachdem das Plenum seinen Beschluss zur finanziellen Vorausschau angenommen hat.
Weiterhin stellt sich die Frage, ob die Aufteilung der bisher vorgesehenen Mittel auf die einzelnen Abschnitte richtig und angemessen ist.
Eine Sondersituation besteht bei der Geschlechtergleichstellung: Hier hat die Kommission die Mittel, die eigentlich für diesen Abschnitt zur Verfügung stehen müssten, vorab von 107,25 Mio. € auf 54,55 Mio. € gekürzt.
Diese Kürzung entspricht dem veranschlagten Budget für das geplante Europäische Gender Institut, dessen Einrichtung gemäß dem Beschluss des Europäischen Rats haushaltsneutral zu erfolgen hat.
Auch wenn die Berichterstatterin anerkennt, dass eine gewisse Kürzung gerechtfertigt ist, da bestimmte Aktivitäten von der Kommission an das Gender Institut übertragen werden, so hält sie eine solch radikale Kürzung angesichts der besonderen Bedeutung, die die Gleichstellung der Geschlechter innerhalb der EU-Politik einnimmt, für überzogen.
Sie schlägt deshalb vor, den Mindestsatz für den Abschnitt Gleichstellung der Geschlechter von 8 % auf 12 % zu erhöhen .
Mit Blick auf den Abschnitt Sozialschutz und soziale Integration gibt die Berichterstatterin zu Bedenken, dass hier nur eine leichte Erhöhung der Finanzmittel vorgesehen ist, obwohl das bisherige Aktionsprogramm zur Bekämpfung der sozialen Ausgrenzung um die Bereiche Renten, Gesundheitsversorgung und Langzeitpflege erweitert wird.
Sie schlägt deshalb eine Erhöhung des Mindestsatzes für diesen Abschnitt von 28 % auf 30 % vor, damit der Bereich soziale Integration adäquat weiterentwickelt und gleichzeitig die Mitgliedstaaten gezielt bei ihren Anstrengungen zur Modernisierung des Sozialschutzes unterstützt werden können.
Die vorgeschlagenen Erhöhungen der Mindestsätze gehen nicht zu Lasten der anderen drei Programmabschnitte.
Vielmehr soll die flexible Manövriermasse , die nicht auf die Programmausschnitte verteilt wird und die erst später jährlich aufgrund aktueller Entwicklungen den einzelnen Bereiche zugeteilt werden soll, von 10 % auf 4 % gekürzt werden, wobei die jährliche Aufteilung auf die einzelnen Programmabschnitte von der Haushaltsbehörde vorgenommen werden soll .
14.6.2005
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
( KOM(2004)0488 – C6‑0092/2004 – 2004/0158(COD) )
Arvamuse koostaja(d):
Janusz Lewandowski
SHORT JUSTIFICATION
At its meeting of 23-24 May 2005, the committee on Budgets examined the proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council establishing a Community programme for Employment and Social Solidarity - PROGRESS.
The committee on Budgets can only support the amendments by the rapporteur of the lead committee aiming at a better participation in monitoring the programme and its implementation, especially Amendments 42 and 43, because the annual distribution of funding to the different sections of PROGRESS should be the prerogative of the budgetary authority.
For the same reason it seems unacceptable that the proposal in its Article 12, in very general terms attributes all implementing measures concerning the general guidelines, the work programme, the financial support to be supplied by the Community, the annual budget and the procedures for selecting the actions and the draft list of actions to a management procedure in the sense of Article 4 of Council Decision on Comitology, 1999/468/EC and "All other matters" to the advisory procedure in the sense of Article 3 of Council Decision on Comitology, 1999/468/EC procedure.
As to the compatibility of the proposal with the next Financial Perspectives (Rule 36, paragraph 2 of Parliament's Rules of Procedure), the Committee on Budgets points out that, in paragraph 20 of its report of 13 May 2005, the Temporary Committee on Policy Changes and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013 stresses that "an increase of EUR 200 millions is necessary in order to attain the goals of the Social Policy Agenda".
Subject to the final adoption of the Financial Perspective 2007-2013, the proposed increase by EUR 314,4 million (Amendment 53) would not be compatible with this.
The Committee on Budgets therefore requests that Parliament wait for the outcome of the negotiations on the Financial Perspectives before setting up the financial framework for this programme.
MuudatusettepanekUD
Eelarvekomisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Õigusloomega seotud resolutsiooni projekt
Muudatusettepanek 1
1 a. juhib tähelepanu, et õigusakti ettepanekus märgitud assigneeringute kohta 2006. aastast hilisemaks perioodiks kehtib järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta tehtav otsus;
1 b. palub komisjoni esitada vajadusel pärast järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist ettepanek programmi võrdlussumma kohandamiseks.
Justification
The reference amount for the financial framework is indicative until a decision has been reached on the Financial Perspective.
Once a decision is reached, the Commission shall present a legislative proposal to set the reference amount with the respect to the appropriate ceiling of the financial framework concerned.
Ettepanek võtta vastu otsus
Komisjoni ettepanek
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
2
Artikkel 12
1.
Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud abinõud, mis on seotud järgmiste küsimustega, võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt:
1.
Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud abinõud, mis on seotud järgmiste küsimustega, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud nõuandemenetluse kohaselt:
a) programmi rakendamise üldjuhised;
a) pogrammi rakendamise üldjuhised;
b) programmi rakendamise töökava;
b) programmi rakendamise töökava;
c) ühenduse rahaline toetus;
c) ühenduse rahaline toetus;
d) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus programmi erinevate osade kaupa;
d) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus programmi erinevate osade kaupa;
e) ühenduse toetust saavate meetmete valiku tegemise kord ja komisjoni esitatud esialgne loetelu niisugust toetust saavatest meetmetest.
e) ühenduse toetust saavate meetmete valiku tegemise kord ja komisjoni esitatud esialgne loetelu niisugust toetust saavatest meetmetest.
2.
Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud muude küsimustega, võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 3 sätestatud nõuandemenetlusega.
Justification
The advisory procedure foreseen in Council Decision 1999/468/E is preferable, because it leaves the European Commission its executive powers conferred to it by the Treaties.
As Parliament as co-legislator has no say in Comitology procedure, the Council or Member States officials should not have it either.
The advisory procedure is therefore the traditional approach by the Committee on Budgets.
Muudatusettepanek
3
Artikli 13 lõige 2
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.
2.
Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.
Justification
The advisory procedure is the traditional approach by the Committee on Budgets.
Parliament and Council as co-legislators should leave to the European Commission its executive powers and only have the right to blow the whistle in case that the proposed measure is no "implementing" measure, but concerns Parliament's legislative prerogatives.
Muudatusettepanek
4
Artikli 17 lõige 1
1.
Käesolevas otsuses osutatud ühenduse toimingute rakendamise finantsraamistik 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on 628,8 miljonit eurot.
1.
Käesoleva vahendi rakendamise soovituslik finantsraamistik seitsmeaastaseks perioodiks alates 1. jaanuarist 2007 on 628,8 miljonit eurot.
Justification
The reference amount for the financial framework is indicative until a decision has been reached on the Financial Perspective.
Once a decision is reached, the Commission shall present a legislative proposal to set the reference amount with the respect to the appropriate ceiling of the financial framework concerned (see amendment to the legislative resolution).
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
Viited
KOM(2004)0488 – C6-0092/2004 – 2004/0158(COD)
Vastutav komisjon
EMPL
Nõuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
BUDG 15.9.2004
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja nimetamise kuupäev
Janusz Lewandowski 26.10.2004
Arutamine komisjonis
14.6.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
19
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Richard James Ashworth, Simon Busuttil, Valdis Dombrovskis, Hynek Fajmon, Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Anne Elisabet Jensen, Alain Lamassoure, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Jan Mulder, Giovanni Pittella, Esko Seppänen, Nina Škottová, Helga Trüpel, Kyösti Tapio Virrankoski, Ralf Walter
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
27.5.2005
KODANIKUVABADUSTE, JUSTIITS- JA SISEASJADE KOMISJONI ARVAMUS
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
( KOM(2004)0488 – C6‑0092/2004 – 2004/0158 (COD))
Arvamuse koostaja(d):
Kyriacos Triantaphyllides
KURZE BEGRÜNDUNG
Es ist eine Tatsache, dass die Politik der Europäischen Union in den Bereichen, die den Sozialschutz der Arbeitnehmer betreffen, verbesserungsbedürftig ist.
Um die entsprechenden Grundlagen zu schaffen, sind Verbesserungen institutioneller und legislativer Art sowie Verbesserungen an den bestehenden Praktiken erforderlich.
Wozu wir im Rahmen des vorliegenden Beschlussvorschlags aufgerufen sind, ist dazu beizutragen, dass die politischen Freiheiten und die Rechte aller, die in der Europäischen Union leben und arbeiten, garantiert und geschützt werden, damit sie in Würde an der Gesellschaft teilhaben und ein zufriedenstellendes Leben führen können.
Da sich die sozialen Indikatoren nicht allein als Ergebnis einer Realisierung der gesetzten wirtschaftlichen Ziele verbessern, müssen wir unser besonderes Augenmerk auf den Inhalt der in Gang gesetzten politischen Maßnahmen richten.
Wenn es deshalb unser Ziel ist, die sozialen Probleme der Völker gleichzeitig mit den wirtschaftlichen zu bewältigen, müssen wir uns, wenn wir zu einer Stellungnahme als Europäisches Parlament aufgerufen sind, stets vor Augen halten, dass wir nicht zugunsten der wirtschaftlichen Indikatoren unsere Bemühungen für den Sozialschutz der Arbeitnehmer vermindern.
Um die bestehenden sozialen und wirtschaftlichen Probleme richtig anzugehen, muss sich die Europäische Union so fortschrittlich wie möglich zeigen bei der Regelung von Fragen wie Arbeitszeit, Arbeitsumfeld, Schutz der Arbeitnehmer (Versicherung, Stabilität, Gesundheit), Förderung der Eingliederung in Arbeitswelt und Gesellschaft, Bekämpfung von Diskriminierungen und Gleichstellung der Geschlechter.
Um die Verwirklichung der sozialpolitischen Ziele des vorliegenden Beschlussvorschlags zu garantieren, ist es wichtig, die Rolle, die die Arbeitnehmer selbst als organisiertes Ganzes bei der Verteidigung und Einforderung ihrer Interessen zu spielen haben, hervorzuheben.
Die Arbeitgeberinteressen decken sich nicht immer mit den Interessen der Arbeitnehmer, denen deshalb die Europäische Union das Recht auf Teilnahme am sozialen Dialog und den zur Diskussion stehenden Programmen garantieren muss.
Es wäre undenkbar und sicher auch ineffizient, in einer Union mit 25 Mitgliedstaaten einen sozialen Dialog zu führen und die Arbeitnehmerfragen zu analysieren, ohne die Rolle des wesentlichen Faktors, nämlich der Arbeitnehmer, zu betonen.
Natürlich setzt dies aus praktischen und aus sachlichen Gründen die Beteiligung organisierter, nichtstaatlicher Gremien, wie der Gewerkschaften, voraus.
Im gleichen Zusammenhang muss die Kommission die Notwendigkeit von Maßnahmen bewerten, die die Rolle der Wanderarbeitnehmer festigen und ernsthaft berücksichtigen.
Konkret muss im vorliegenden Vorschlag die Notwendigkeit eines Schutzes der Wanderarbeitnehmer am Arbeitsplatz gewährleistet werden, wobei gleichzeitig der Akzent auf ihre tatsächliche Eingliederung in die Gesellschaft sowie ihre Einbeziehung in den Sozialschutz zu legen ist.
In Anerkennung der Tatsache, dass auch Probleme bei der Durchführung von Maßnahmen in den Bereichen Sicherheit und Sozialschutz für die einheimischen Arbeitnehmer bestehen, müssen sich die im Beschluss vorgesehenen Bestimmungen über die Notwendigkeit des Sozialschutzes und der Integration der Wanderarbeitnehmer hinaus auf die Gesamtheit der Arbeitnehmer beziehen.
Ein weiterer wichtiger Punkt zur Gewährleistung eines zumindest zufriedenstellenden Niveaus beim Sozialschutz im weiteren Sinne und zur Schaffung angemessener Arbeitsbedingungen besteht darin anzuerkennen, dass Personen mit Behinderungen eine gesellschaftliche Gruppe bilden, die vielfältigen Diskriminierungen ausgesetzt ist.
Die Gewährleistung eines angemessenen Niveaus beim Sozialschutz der Arbeitnehmer sowie die Schaffung zufriedenstellender Arbeitsbedingungen sind keine einfache Aufgabe.
Vielfach lässt die Notwendigkeit der Erreichung der wirtschaftlichen Ziele die genannten Sozialschutzfragen in den Hintergrund treten.
Was wir dennoch in keiner Weise vernachlässigen dürfen, ist die Frage, inwieweit die Zahlen, die Wirtschaftsziele, die festgelegt und möglicherweise realisiert werden, tatsächlich dem Interesse der Arbeitnehmer selbst dienen.
Folglich muss die Europäische Union darauf achten, dass die getroffenen Maßnahmen nicht zur Schaffung eines strengen rechtlichen Rahmens für den Bereich Beschäftigung führen, sondern zu einem funktionsfähigen System, das die Interessen der Arbeitnehmer in allen Beschäftigungsbereichen berücksichtigt, gebührende soziale Vorsorge trifft und den sozialen Dialog fördert, um zu vermeiden, dass direkt betroffene gesellschaftliche Gruppen von diesem Dialog ausgeschlossen oder marginalisiert werden.
MuudatusettepanekUD
Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
Seni veel ELTs avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 5 a (uus)
5 a) Selles kontekstis tuleb juhtida tähelepanu sisserändajate eriolukorrale ja asjaolule, et on oluline võtta meetmeid muutmaks sisserändajate registreerimata – ja sageli ebakindlad – töökohad reeglipärasteks töökohtadeks, et võimaldada neil osa saada samasugustest soodustustest, töötingimustest ja sotsiaalsest kaitsest nagu registreeritud töötajatel.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 7
7) Mittediskrimineerimine on Euroopa Liidu oluline põhimõte.
Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 21 keelustab diskrimineerimise mitmesugustel alustel.
Tuleb arvestada diskrimineerimise eri vormide erisusi.
Seetõttu tuleb arvestada puuetega inimeste erivajadusi toimingutele ligipääsu ja tulemuste saavutatavuse suhtes .
7) Mittediskrimineerimine on Euroopa Liidu oluline põhimõte.
Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 21 keelustab diskrimineerimise mitmesugustel alustel.
Tuleb arvestada diskrimineerimise eri vormide erisusi.
Seetõttu tuleb arvestada puuetega inimeste erivajadusi , et tagada nende täieulatuslik ja võrdne juurdepääs programmi PROGRESS raames rahastatavatele toimingutele ja tulemustele ning nimetatud toimingute hindamisele .
Programm peaks katma ka puudega inimestega kaasnevad lisakulutused programmile võrdset juurdepääsu silmas pidades (näiteks kulutused viipekeele tõlkidele ja juurdepääsetavatele hotellitubadele ning transpordivahenditele jne).
Ühenduse tasandil saadud kogemused on näidanud, et võrdõiguslikkuse edendamine ja diskrimineerimise vastu võitlemine tegelikkuses nõuab üksteise vastastikuseks tugevdamiseks kavandatud instrumentide – kaasa arvatud õigusaktide, rahastamise ja süvalaiendamise – kombineerimist.
Begründung
Die Zusatzkosten für Behinderte, die bei der Gewährleistung ihrer gleichberechtigten Beteiligung an den Maßnahmen des Programms entstehen, sollten mit einbezogen werden (z.B. die Kosten für Gebärdendolmetscher, zugängliche Hotelzimmer, zugängliche Beförderungsmittel usw.).
Muudatusettepanek
3
Artikli 5 punkt 4 a (uus)
4 a) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja arutelude edendamine valitsusväliste organisatsioonide, ametiühingute, piirkondlike ja kohalike osalejate ning teiste sidusrühmade hulgas parimate vahendite üle liidu territooriumil seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike ametlikule tööturule ja ühiskonda integreerumise edendamiseks ning parimate vahendite üle, millega tagada nii võõrtöötajate kui kohalike töötajate sotsiaalne kaitse.
Muudatusettepanek
4
Artikli 5 punkt 4 b (uus)
4 b) Liikmesriikide ja sisserändajate päritoluriikide vaheliste kokkulepete sõlmimise edendamine, et tagada nende sotsiaalkindlustusõiguste ülekandmine.
Muudatusettepanek
5
Artikli 5 punkt 5
5) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
5) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi asjaomaste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
Muudatusettepanek
6
Artikli 6 punkt 4 a (uus)
4 a) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja ebaseadusliku töötamise alase üldise arutelu soodustamine, et tagada nii sisserändajaid kui ELi kodanikke võrdselt puudutavate tervise-, ohutus- ja töötingimuste küsimuste käsitlemine ning asjaomaste nõuete täitmine.
Muudatusettepanek
7
Artikli 7 punkt 3 a (uus)
3 a) Kõigi konkreetsete diskrimineerimis ­vastaste meetmete aktiivne toetamine, mille eesmärgiks on kõrvaldada kõik takistused ebasoodsamas olukorras olevate ja puudega rühmade esindajate juurdepääsul töö saamise võimalustele ja väljaõppele, pidades silmas nende tööturule ja ühiskonda integreerimist ning tagades samaaegselt nende sotsiaalne kaitse.
Muudatusettepanek
8
Artikli 8 punkt 3 a (uus)
3 a) Erilise tähelepanu pööramine naiste ja meeste igale tööelu tasandile ja igale kutsealale võrdse juurdepääsu tagamise tähendusele.
Muudatusettepanek
9
Artikli 8 punkt 4
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi asjaomaste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
Muudatusettepanek
10
Artikli 10 lõige 2 a (uus)
2 a.
Kõigil kaitset vajavatel ja diskrimineeritud rühmadel on täieulatuslik võrdne juurdepääs kõigile programmi PROGRESS raames rahastatavatele toimingutele, et tagada isikute otsene programmi kaasamine ja selles osalemine, keda sotsiaalne tõrjutus, diskrimineerimine ja ebavõrdne kohtlemine mõjutab.
Programmi PROGRESS raames rahastatavate projektide ja meetmete väljatöötamisel võetakse täiel määral arvesse puudega isikute juurdepääsu erivajadusi ning nende juurdepääsuvajaduste rahuldamisega seonduvaid lisakulutusi.
Begründung
Die Zusatzkosten für Behinderte, die bei der Gewährleistung ihrer gleichberechtigten Beteiligung an den Maßnahmen des Programms entstehen, sollten mit einbezogen werden (z.B. die Kosten für Gebärdendolmetscher, zugängliche Hotelzimmer, zugängliche Beförderungsmittel usw.).
Muudatusettepanek
11
Artikli 11 teine taane
Pakkumiskutsete alusel antud osaliste subsiidiumidega.
Sel juhul ei tohi ELi kaasfinantseerimine üldiselt ületada 80% abisaaja kogukulutustest.
Sellist ülemmäära ületavat subsiidiumi võib anda vaid erandjuhtudel ning põhjaliku kontrolli järel.
Pakkumiskutsete alusel antud osaliste subsiidiumidega.
Sel juhul ei tohi ELi kaasfinantseerimine üldiselt ületada 80% abisaaja kogukulutustest ; valitsusväliste mittetulundusühingute korral on nimetatud kaasfinantseerimise ülempiir 90% abisaaja kogukulutustest .
Sellist ülemmäära ületavat subsiidiumi võib anda vaid erandjuhtudel ning põhjaliku kontrolli järel.
Begründung
Zweck des Vorschlags ist die Verbesserung und Ausweitung der Möglichkeiten für Nichtregierungsorganisationen ohne Gewinnstreben, Solidarität und soziale Integration zu fördern.
Ohne die Einbeziehung von Nichtregierungsorganisationen ohne Gewinnstreben wäre es unvorstellbar, dass eine Zivilgesellschaft aufgebaut wird und funktioniert oder dass der soziale Zusammenhalt verstärkt wird.
Leider hat es sich in ihrem Fall in der Praxis oft als sehr problematisch erwiesen, die Mittel aufzubringen, um einen 20%-igen eigenen Beitrag zu den Durchführungskosten von Projekten zu leisten.
Muudatusettepanek
12
Artikli 17 lõige 4 a (uus)
4 a.
Et tagada puudega inimeste võrdne juurdepääs programmi PROGRESS tegevustele, tuleb nende juurdepääsuga seonduvad lisakulutused programmi PROGRESS raames üle võtta ning neid täiel määral arvesse võtta.
Begründung
Die Zusatzkosten für Behinderte, die bei der Gewährleistung ihrer gleichberechtigten Beteiligung an den Maßnahmen des Programms entstehen, sollten mit einbezogen werden (z.B. die Kosten für Gebärdendolmetscher, zugängliche Hotelzimmer, zugängliche Beförderungsmittel usw.).
Muudatusettepanek
13
Artikli 19 lõige 3 a (uus)
3 a.
Osana järelevalve- ja hindamisprotsessist tagab komisjon, et kontrollitakse isikute programmi PROGRESS raames rahastatavates tegevustes otsese osalemise ulatust, keda sotsiaalne tõrjutus ja diskrimineerimine mõjutab, kaasa arvatud puudega isikutele juurdepääsu tagamise meetmeid.
Begründung
Die Entwicklung von Maßnahmen zur Bekämpfung der Diskriminierung und sozialen Ausgrenzung sind der Schlüssel zu den Gesamtzielen des Programm PROGRESS.
Es ist daher wichtig, dass Nichtdiskriminierung und soziale Integration horizontal im Rahmen der aus dem Programm finanzierten Tätigkeiten anerkannt werden, dass die direkt betroffenen Personen (z.B. Frauen, Behinderte, Angehörige ethnischer Minderheiten, Lesbierinnen und Homosexuelle) direkt beteiligt sind und dass die Maßnahmen effektiv überwacht werden, die ihre uneingeschränkte und gleichberechtigte Beteiligung an den im Rahmen des Programms unterstützten Tätigkeiten gewährleisten sollen.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
Viited
KOM(2004)0488 – C6-0092/2004 – 2004/0158(COD)
Vastutav komisjon
EMPL
N õuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
LIBE 15.9.2004
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja(d) nimetamise kuupev
Kyriacos Triantaphyllides 5.10.2004
Arutamine komisjonis
31.3.2005
26.5.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
26.5.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
vastu:
erapooletuid:
21
4
4
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Alexander Nuno Alvaro, Edit Bauer, Johannes Blokland, Mihael Brejc, Michael Cashman, Giusto Catania, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Antoine Duquesne, Patrick Gaubert, Lilli Gruber, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Edith Mastenbroek, Claude Moraes, Martine Roure, Ioannis Varvitsiotis, Stefano Zappalà
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Ignasi Guardans Cambó, Luis Francisco Herrero-Tejedor, Sophia in 't Veld, Jean Lambert, Siiri Oviir, Vincent Peillon, Kyriacos Triantaphyllides
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
3.5.2005
NAISTE ÕIGUSTE JA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE KOMISJONI ARVAMUS
tööhõive- ja sotsiaalkomisjonile
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
( KOM(2004)0488 – C6‑0092/2004 – 2004/0158(COD) )
Arvamuse koostaja(d):
Ilda Figueiredo
KURZE BEGRÜNDUNG
1.
Im Hinblick auf eine Vereinfachung und Rationalisierung der derzeitigen Situation legt die Kommission ein einziges integriertes Programm für Beschäftigung und soziale Solidarität (PROGRESS) vor, das für den Zeitraum 2007 bis 2013 gilt und vier Aktionsprogramme, mit denen derzeit die sozialpolitische Agenda umgesetzt wird, sowie eine Reihe von Haushaltslinien, die die Arbeitsbedingungen betreffen, umfasst.
Die Kommission schlägt lediglich ein Finanzvolumen von 628,8 Millionen EUR für die gesamte Programmlaufzeit und einen Kofinanzierungssatz von nur 80% der Gesamtkosten des Empfängers der Finanzhilfe vor, was für den sozialen Bereich offensichtlich zu wenig ist.
Das Programm umfasst fünf Programmbereiche:
- Beschäftigung
- Sozialschutz und soziale Integration
- Arbeitsbedingungen
- Nichtdiskriminierung und Vielfalt
- Gleichstellung der Geschlechter.
Auf diese Weise sollen die derzeit bestehenden Programme in einem einzigen Finanzinstrument der Europäischen Union zusammengefasst werden:
- Beschluss Nr. 2000/750/EG des Rates vom 27.
November 2000 – Aktionsprogramm der Gemeinschaft zur Bekämpfung von Diskriminierungen (2001‑2006)
- Entscheidung Nr. 2001/51/EG des Rates vom 20.
Dezember 2000 – Aktionsprogramm der Gemeinschaft für die Gleichstellung von Frauen und Männern (2001-2005)
- Beschluss des Europäischen Parlaments und des Rates Nr. 50/2002/EG vom 7.
Dezember 2001 – Aktionsprogramm der Gemeinschaft zur Bekämpfung der sozialen Ausgrenzung
- Beschluss des Europäischen Parlaments und des Rates Nr. 1145/2002/EG vom 10.
Juni 2002 – gemeinschaftliche Maßnahmen zum Anreiz im Bereich der Beschäftigung und Maßnahmen im Zusammenhang mit den Arbeitsbedingungen.
2.
Nun werden insbesondere in Bezug auf die Gleichstellung von Frauen und Männern und unter Berücksichtigung der ebenfalls von mir verfassten und vom Ausschuss für die Rechte der Frau und die Gleichstellung der Geschlechter am 28.
Januar 2005 angenommenen Stellungnahme zu den politischen Herausforderungen und Haushaltsmitteln der erweiterten Union 2007‑2013, insbesondere der Ziffern 1, 2, 3 und 5, in denen die Einbeziehung des Programms für die Gleichstellung der Geschlechter in das Programm PROGRESS abgelehnt wird, die Notwendigkeit höherer Finanzmittel betont und darauf hingewiesen wird, dass die Gleichstellung von Frauen und Männern eine Querschnittsaufgabe für alle Gemeinschaftspolitiken sein muss, insbesondere in den verschiedenen Ausgabenbereichen wie z.B. den Strukturfonds, verschiedene Änderungsvorschläge unterbreitet, die vor allem folgende Punkte betreffen:
- Für die Gleichstellung von Frauen und Männern soll mit der Annahme eines Programms „Gleichstellung der Geschlechter 2013“ und einer neuen Finanzierung für das künftige Europäische Gender Institut, die nicht in das Programm PROGRESS einbezogen werden soll, eine eigene Haushaltslinie geschaffen werden.
Die Außenwirkung der Maßnahmen für eine tatsächliche Gleichstellung der Geschlechter muss durch eine engere Verbindung zwischen den konkreten Maßnahmen der Unterprogramme und den bestehenden Richtlinien verstärkt werden.
- Das Programm wird 2010 überarbeitet werden und die Ziele und die Finanzmittel werden nach einer Bewertung seiner Durchführung gegebenenfalls angepasst werden.
- Die Zielsetzung des Programms soll im Interesse der Klärung, insbesondere in Bezug auf den Austausch zwischen Organisationen, ausgeweitet werden; es soll eine nach Geschlechtern getrennte Beurteilung der Entwicklung der Lage in den Bereichen Gleichstellung sowie Arbeitsbedingungen und gesellschaftliche Bedingungen in der Europäischen Union vorgenommen werden; die Auswirkungen der gemeinschaftlichen Maßnahmen, insbesondere der Europäischen Beschäftigungsstrategie, auf die Schaffung von mehr und besseren Arbeitsplätzen sowie die Lage und die Beteiligung der Frauen an den verschiedenen Programmen, sollen beurteilt werden.
- Der Schwerpunkt soll auf Maßnahmen zur Förderung der Gleichstellung von Frauen und Männern und zur Bekämpfung von Diskriminierungen in den Bereichen Zugang zur Beschäftigung, Entwicklung der Laufbahn, Arbeitsentgelt, berufliche Fortbildung gelegt werden; die Ursachen der Armut und der sozialen Ausgrenzung, vor allem Diskriminierungen aufgrund des Geschlechts und der Kinder, sollen bekämpft werden, damit man sich verstärkt den Frauen widmen kann, die im Allgemeinen am meisten unter der Armut und der sozialen Ausgrenzung zu leiden haben, was sich auch auf die Kinderarmut auswirkt.
- Der Schwerpunkt soll auf die Arbeitnehmerinnen und den Mutterschutz gelegt werden, und zwar durch die Festlegung konkreter Zielvorgaben, um so die Zahl der Arbeitsunfälle und der Berufskrankheiten zu verringern.
- Das Interesse der Öffentlichkeit an der Durchführung und Bewertung des Programms für die Gleichstellung von Frauen und Männern soll durch die Veranstaltung eines jährlichen Rundtischgesprächs unter Mitwirkung von Mitgliedern der Gleichstellungsausschüsse bzw. entsprechender Ausschüsse der nationalen Parlamente, von nichtstaatlichen Organisationen, des Europäischen Parlaments, der Kommission usw. erhöht werden.
- Die gemeinschaftliche Kofinanzierung soll unter Berücksichtigung der nichtstaatlichen Organisationen und anderer in diesen Bereichen tätiger sozialer Einrichtungen auf einen Basissatz von 90% erhöht werden.
- Das Finanzvolumen soll auf 700 Millionen EUR aufgestockt werden und die Mittel sollen anders als bisher vorgesehen aufgeteilt werden.
MuudatusettepanekUD
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
Komisjoni ettepanek
ELT C ... / Seni veel ELTs avaldamata.
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
Põhjendus 2
2) Kooskõlas komisjoni kavatsusega konsolideerida ja ratsionaliseerida Euroopa Liidu rahastamisvahendeid, peaks käesolev otsus kehtestama ühtse ja täiustatud programmi, et jätkata ja täiustada meetmeid, mis algatati nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsusega 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise tõkestamise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006) 1 , nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005) 2 , Euroopa parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsusega 50/2002/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alase liikmesriikidevahelise koostöö edendamiseks 3 , ja 10. juuni 2002. aasta otsusega 1145/2002/EÜ tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete kohta 4 , ning meetmeid, mida teostatakse ühenduse tasandil seoses töötingimustega.
2) Kooskõlas komisjoni kavatsusega konsolideerida ja ratsionaliseerida Euroopa Liidu rahastamisvahendeid, peaks käesolev otsus kehtestama ühtse ja täiustatud programmi, et jätkata ja täiustada meetmeid, mis algatati nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsusega 2000/750/EÜ, millega kehtestatakse diskrimineerimise tõkestamise ühenduse tegevusprogramm (2001–2006) 1 , nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005) 2 , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 2001. aasta otsusega 50/2002/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise alase liikmesriikidevahelise koostöö edendamiseks 3 , 10. juuni 2002. aasta otsusega 1145/2002/EÜ tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete kohta 4 , ning 29. aprilli 2004. aasta otsusega 848/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks 5 , ning meetmeid, mida teostatakse ühenduse tasandil seoses töötingimustega.
_____________________________
1 EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23.
2 EÜT L 17, 19.11.2001, lk 22.
3 EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1.
4 EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1.
_____________________________
1 EÜT L 303, 2.12.2000, lk 23.
2 EÜT L 17, 19.11.2001, lk 22.
3 EÜT L 10, 12.1.2002, lk 1.
4 EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1.
5 ELT L 157, 30.4.2004, lk 18.
Begründung
In den Bereich der Gleichstellung von Männern und Frauen muss gleichzeitig mit dem Aktionsprogramm der Gemeinschaft betreffend die Gemeinschaftsstrategie für die Gleichstellung von Männern und Frauen auch das Aktionsprogramm der Gemeinschaft zur Förderung von Organisationen, die auf europäischer Ebene für die Gleichstellung von Männern und Frauen tätig sind, einbezogen werden, da diese beiden Programme im Dezember 2005 auslaufen.
Muudatusettepanek
2
Põhjendus 6
6) Töötingimuste miinimumstandardite ja pideva edendamise tagamine Eurooa Liidus on Euroopa sotsiaalpoliitika keskseks jooneks ning vastab Euroopa Liidu olulisele üldisele eesmärgile.
Ühendus mängib olulist rolli liikmesriikide tegevuse toetamisel ja täiendamisel töötajate tervise ja ohutuse ning töötingimuste valdkonnas, töötajate kaitsmisel töölepingu lõpetamisel, töötajate teavitamisel ja nõustamisel, töötajate ja tööandjate huvide esindamisel ja kollektiivsel kaitsel.
6) Töötingimuste miinimumstandardite ja pideva edendamise tagamine Euroopa Liidus on Euroopa sotsiaalpoliitika keskseks jooneks ning vastab Euroopa Liidu olulisele üldisele eesmärgile.
Ühendus mängib olulist rolli liikmesriikide tegevuse toetamisel ja täiendamisel töötajate tervise ja ohutuse ning töötingimuste valdkonnas , mille hulka kuulub ka vajadus ühitada töö- ja perekonnaelu , töötajate kaitsmisel töölepingu lõpetamisel, töötajate teavitamisel ja nõustamisel, töötajate ja tööandjate huvide esindamisel ja kollektiivsel kaitsel.
Begründung
Die Notwendigkeit, Beruf und Familie miteinander zu vereinbaren, ist zu einem Hauptanliegen der europäischen Sozialpolitik geworden.
Die Verbesserung der Arbeitsbedingungen in der Europäischen Union muss zwangsläufig eine bessere Vereinbarkeit von Beruf und Familie, die bei der Arbeitsorganisation nach wie vor eine entscheidende Rolle spielt, mit einbeziehen.
Muudatusettepanek
3
Artikli 2 punkt 2
2) Statistiliste vahendite ja meetodite ning ühiste näitajate arendamise toetamine programmiga hõlmatud valdkondades.
2) Statistiliste vahendite ja meetodite ning ühiste , soo ja vanuserühmade kaupa liigitatud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate arendamise toetamine programmiga hõlmatud valdkondades , mis võimaldavad usaldusväärselt hinnata sotsiaalsete ja töötingimuste arengut Euroopa Liidus .
Muudatusettepanek
4
Artikli 2 punkt 2 a (uus)
2 a) Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtte arvestamine programmi kõigi osade ja meetmete puhul.
Muudatusettepanek
5
Artikli 2 punkt 3
3) Ühenduse õiguse ja poliitikate eesmärkide rakendamise toetamine ja järelevalve liikmesriikides ja nende mõju hindamine.
3) Ühenduse õiguse ja strateegiliste eesmärkide rakendamise toetamine ja järelevalve liikmesriikides ja nende mõju hindamine , eriti mis puudutab suurema hulga ja parema kvaliteediga töökohtade loomist .
Begründung
Die Ziele müssen näher präzisiert werden.
Muudatusettepanek
6
Artikli 2 punkt 4
4) Võrgustikuna töötamise, vastastikuse õppimise ning parimate lahenduste kindlakstegemise ja levitamise soodustamine ELi tasandil.
4) Võrgustikuna töötamise, vastastikuse õppimise ning parimate lahenduste kindlakstegemise ja levitamise ning riikidevahelise vahetuse soodustamine ELi tasandil.
Muudatusettepanek
7
Artikli 2 punkt 6
6) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse tõstmine ELi poliitikate edendamiseks ja toetamiseks .
6) ELi oluliste võrgustike ja valitsusväliste organisatsioonide suutlikkuse tõstmine osalemiseks ELi strateegiate ning riiklike strateegiate väljatöötamisel, rakendamisel ja toetamisel, mille eesmärk on parandada ühiskondlikke ning töötingimusi Euroopa Liidus käesoleva programmi raames .
Begründung
Die Ziele müssen klarer formuliert werden.
Muudatusettepanek
8
Artikli 3 punkt 5
5) Sooline võrdõiguslikkus
5) Sooline võrdõiguslikkus 2013
Begründung
Die Ziele des Programms, insbesondere die Gleichstellung der Geschlechter, müssen stärker hervorgehoben werden.
Muudatusettepanek
9
Artikli 4 sissejuhatus
1. osa toetab Euroopa tööhõivestrateegia rakendamist järgmiselt:
1. osa toetab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet arvestades Euroopa tööhõivestrateegia rakendamist järgmiselt:
Begründung
Erwägungsgrund 9 sieht vor, dem Grundsatz des Gender-Mainstreaming in sämtlichen Programmabschnitten Rechnung zu tragen.
Auf dieses Grundprinzip ist im verfügenden Teil des Beschlusses hinzuweisen.
Muudatusettepanek
10
Artikli 4 punkt 1
1) Tööhõive olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise abil.
1) Tööhõive olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja soo ning vanuserühmade kaupa liigitatud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate väljaarendamise abil.
Begründung
Die Beschäftigungssituation für Frauen und Männer ist verschieden.
Frauen werden auf dem Arbeitsmarkt häufig diskriminiert, sei es in Bezug auf den Zugang, die Beteiligung und die Laufbahnentwicklung oder in Bezug auf die Besoldung.
Die Unterscheidung zwischen Frauen und Männern muss daher bei der Entwicklung von Statistiken berücksichtigt werden.
Auch ist es erforderlich, Statistiken über die Beschäftigung älterer Arbeitnehmer zu erstellen, die ebenfalls von Diskriminierung betroffen sind.
Muudatusettepanek
11
Artikli 4 punkt 2
2) Euroopa tööhõivesuuniste ja soovituste rakendamise järelevalve ja hindamine ning Euroopa tööhõivestrateegia ja teiste poliitikavaldkondade vastastikmõju analüüsimine.
2) Euroopa tööhõivesuuniste ja soovituste rakendamise ning nende mõju järelevalve ja hindamine ning Euroopa tööhõivestrateegia ja teiste poliitikavaldkondade vastastikmõju analüüsimine.
Begründung
Die Gleichstellung der Geschlechter muss eindeutig berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
12
Artikli 4 punkt 3
3) Poliitikate ja protsesside vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine Euroopa tööhõivestrateegia kontekstis.
3) Strateegiate ja protsesside vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise või nimetatute parandamiseks ja võimalikuks muutmiseks mõeldud uuringute ja ettepanekute edendamine Euroopa tööhõivestrateegia kontekstis.
Begründung
Die Gleichstellung der Geschlechter muss eindeutig berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
13
Artikli 4 punkt 4 a (uus)
4 a) Raskuspunkti asetamine soolise võrdõiguslikkuse edendamisele ja diskrimineerimise tõkestamisele suunatud meetmetele töökoha ja ametikõrgenduse saamise, töötasu ja täiendõppe vallas.
Begründung
Die Gleichstellung der Geschlechter muss eindeutig berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
14
Artikli 5 sissejuhatus
2. osa toetab koordineerimise avatud meetodi rakendamist sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonnas järgmiselt:
2. osa toetab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet arvestades koordineerimise avatud meetodi rakendamist sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonnas järgmiselt:
Begründung
Vgl.
Begründung zu Änderungsantrag 9.
Muudatusettepanek
15
Artikli 5 punkt 1
1) Vaesuse teema , sotsiaalse kaitse ja kaasamise poliitikate mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise abil.
1) Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse aspektide , eriti nende, mis puudutavad peresid, naisi ja lapsi, ning sotsiaalse kaitse ja kaasamise strateegiate mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja soo ning vanuserühmade kaupa liigitatud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate väljaarendamise abil.
Begründung
Besonderes Augenmerk sollte der Armut von Familien sowie von Frauen und Kindern gelten.
Folglich müssten die Statistiken nach Geschlecht und Alter aufgegliedert werden, so dass nicht nur Frauen, sondern auch Kinder und alte Menschen erfasst werden.
Muudatusettepanek
16
Artikli 5 punkt 2
2) Koordineerimise avatud meetodi rakendamise järelevalve ja hindamine sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonnas ning koordineerimise avatud meetodi ja teiste poliitikavaldkondade vastastikmõju analüüsimine.
2) Koordineerimise avatud meetodi rakendamise järelevalve ja hindamine sotsiaalse kaitse ja kaasamise valdkonnas ning koordineerimise avatud meetodi ja teiste poliitikavaldkondade vastastikmõju ning selle tagajärgede analüüsimine riiklikul ja ühenduse tasandil .
Begründung
Das Augenmerk muss verstärkt auf die Frauen gerichtet werden, die im Allgemeinen am meisten unter der Armut und der sozialen Ausgrenzung zu leiden haben, was sich auch auf die Kinderarmut auswirkt.
Muudatusettepanek
17
Artikli 5 punkt 3
3) Poliitikate ja protsesside vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine sotsiaalse kaitse ja kaasamise strateegia kontekstis.
3) Strateegiate ja protsesside vahendamise korraldamine ning vastastikuse õppimise edendamine sotsiaalse kaitse ja kaasamise strateegia kontekstis , eesmärgiga parandada sotsiaalset kaitset ja aidata seeläbi kaasa sotsiaalsele arengule ja sotsiaalsete õiguste kõrgel tasemel ühtlustamisele Euroopa Liidus .
Begründung
Das Augenmerk muss verstärkt auf die Frauen gerichtet werden, die im Allgemeinen am meisten unter der Armut und der sozialen Ausgrenzung zu leiden haben, was sich auch auf die Kinderarmut auswirkt.
Muudatusettepanek
18
Artikli 5 punkt 5
5) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
5) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks ja elluviimiseks .
Begründung
Die EU-Netze dürfen sich nicht auf eine passive Rolle, d.h.
Unterstützung und Förderung von EU-Strategien, beschränken.
Die europäischen Netze müssen die Möglichkeit haben, sich an der Ausarbeitung von Gemeinschaftsstrategien zu beteiligen, so dass sie die Anliegen der Bürger auf der Ebene der Gemeinschaftsinstitutionen vorbringen und so zur Verbesserung der Gesetzgebung beitragen können.
Muudatusettepanek
19
Artikli 5 punkt 5 a (uus)
5 a) Raskuspunkti asetamine soolise võrdõiguslikkuse edendamisele ja vaesuse ning sotsiaalse tõrjutuse põhjuste, eriti soolise ja laste diskrimiseerimise vastu võitlemisele suunatud meetmetele.
Begründung
Das Augenmerk muss verstärkt auf die Frauen gerichtet werden, die im Allgemeinen am meisten unter der Armut und der sozialen Ausgrenzung zu leiden haben, was sich auch auf die Kinderarmut auswirkt.
Muudatusettepanek
20
Artikli 6 sissejuhatus
3. osa toetab töökeskkonna ja tingimuste edendamist, kaasa arvatud töötervishoid ja –ohutus järgmiselt:
3. osa toetab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet arvestades töökeskkonna ja tingimuste edendamist, kaasa arvatud töötervishoid ja -ohutus ning töö- ja perekonnaelu ühitatavus, järgmiselt:
Begründung
Das Programm PROGRESS muss die Verbesserung der Arbeitsbedingungen nicht nur durch die Verbesserung des Gesundheitsschutzes und der Sicherheit der Arbeitnehmer, sondern auch durch die Förderung der Vereinbarkeit von Beruf und Familie, die für das Wohlergehen der Arbeitnehmer von wesentlicher Bedeutung ist, unterstützen.
Muudatusettepanek
21
Artikli 6 punkt 1
1) Töötingimustega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, poliitikate ja tavade mõju hindamise abil.
1) Töötingimustega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja soo ning vanuserühmade kaupa liigitatud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, strateegiate ja tavade mõju hindamise abil.
Begründung
Vgl.
Begründung zu Änderungsantrag 10.
Muudatusettepanek
22
Artikli 6 punkt 2
2) ELi tööõiguse rakendamise toetamine tugevdatud järelevalve, spetsialistide koolitamise, juhendite koostamise ja võrgustike väljaarendamise abil erialaasutuste hulgas.
2) ELi tööõiguse rakendamise toetamine tugevdatud järelevalve, spetsialistide koolitamise, juhendite koostamise ja võrgustike väljaarendamise abil erialaasutuste , kaasa arvatud tööturu osapoolte hulgas.
Begründung
Die Verbesserung der Arbeitsbedingungen und die Verringerung von Unfällen und Berufskrankheiten hängen von zahlreichen Faktoren ab, insbesondere der Art der Arbeitsbeziehungen, der Arbeitsorganisation und der beruflichen Bildung.
Muudatusettepanek
23
Artikli 6 punkt 3
3) Ennetusmeetmete algatamine ja ennetava tegevuskultuuri toetamine töötervishoiu - ja ohutuse valdkonnas.
3) Ennetusmeetmete algatamine ja ennetava tegevuskultuuri toetamine töötervishoiu ja ‑ohutuse valdkonnas , pöörates erilist tähelepanu naistöötajatele ja emade kaitsele, seades konkreetsed eesmärgid tööõnnetuste ja kutsehaiguste vähendamiseks .
Begründung
Die Verbesserung der Arbeitsbedingungen und die Verringerung der Zahl der Arbeitsunfälle und Berufskrankheiten hängen von vielen anderen Faktoren ab, vor allem von der Art der Arbeitsbeziehungen, der Arbeitsorganisation und der Fortbildung.
Muudatusettepanek
24
Artikli 6 punkt 4
4) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja töötingimuste peamiste väljakutsete ja poliitikaga seonduvate arutelude edendamine.
4) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja sotsiaalse turvalisuse, töötingimuste ning tööhõive kvaliteedi, eelkõige töö- ja pereelu ühitamise peamiste väljakutsete ja poliitikaga seonduvate arutelude edendamine.
Muudatusettepanek
25
Artikli 7 sissejuhatus
4. osa toetab mittediskrimineerimise põhimõtte tõhusat rakendamist ja selle süvalaiendamist ELi poliitikatesse järgmiselt:
4. osa toetab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtet arvestades mittediskrimineerimise põhimõtte tõhusat rakendamist ja selle süvalaiendamist ELi strateegiates järgmiselt:
Begründung
Vgl.
Begründung zu Änderungsantrag 9.
Muudatusettepanek
26
Artikli 7 punkt 1
1) Diskrimineerimisega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, poliitikate ja tavade mõju hindamise abil.
1) Diskrimineerimisega seonduva olukorra mõistmise edendamine, eriti analüüsi ja uuringute ning statistika ja soo ning vanuserühmade kaupa liigitatud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate väljaarendamise kui ka kehtivate õigusaktide, strateegiate ja tavade mõju hindamise abil.
Begründung
Die Statistiken im Bereich der Diskriminierung müssen nach Geschlecht und Altersgruppen aufgegliedert werden, so dass die Situation von Frauen und älteren Menschen, die oft von Diskriminierungen betroffen sind, berücksichtigt wird.
Muudatusettepanek
27
Artikli 7 punkt 3
3) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja diskrimineerimise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine ja mittediskrimineerimise süvalaiendamine ELi poliitikatesse .
3) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja diskrimineerimise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine ja mittediskrimineerimise horisontaalne süvalaiendamine ELi strateegiates .
Begründung
Die Notwendigkeit einer stärkeren Öffentlichkeitswirksamkeit der Maßnahmen zur Bekämpfung von Diskriminierungen muss zur Folge haben, dass Maßnahmen ausgearbeitet und Veranstaltungen wie Jahreskonferenzen und andere organisiert werden, an denen möglichst unterschiedliche Persönlichkeiten teilnehmen sollen, um so die Einbeziehung und Anwendung dieses Grundsatzes in allen Politikbereichen der Europäischen Union zu gewährleisten.
Muudatusettepanek
28
Artikli 7 punkt 4
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks ja elluviimiseks .
Begründung
Die EU-Netze dürfen sich nicht auf eine passive Rolle, d.h.
Unterstützung und Förderung von EU-Strategien, beschränken.
Die europäischen Netze müssen die Möglichkeit haben, sich an der Ausarbeitung von Gemeinschaftsstrategien zu beteiligen, so dass sie die Anliegen der Bürger auf der Ebene der Gemeinschaftsinstitutionen vorbringen und so zur Verbesserung der Gesetzgebung beitragen können.
Muudatusettepanek
29
Artikli 7 punkt 4 a (uus)
4 a) Meetmete väljatöötamine, mille eesmärk on esitada selle elluviimist, eelkõige aastakonverentsi käsitlevaid parandusi.
Begründung
Die Notwendigkeit einer stärkeren Öffentlichkeitswirksamkeit der Maßnahmen zur Bekämpfung von Diskriminierungen muss zur Folge haben, dass Maßnahmen ausgearbeitet und Veranstaltungen wie Jahreskonferenzen und andere organisiert werden, an denen möglichst unterschiedliche Persönlichkeiten teilnehmen sollen, um so die Einbeziehung und Anwendung dieses Grundsatzes in allen Politikbereichen der Europäischen Union zu gewährleisten.
Muudatusettepanek
30
Artikli 8 pealkiri
5.
OSA: Sooline võrdõiguslikkus
Programm „Sooline võrdõiguslikkus 2013”
Begründung
Die Notwendigkeit einer stärkeren Öffentlichkeitswirksamkeit der Maßnahmen zur Bekämpfung von Diskriminierungen muss zur Folge haben, dass Maßnahmen ausgearbeitet und Veranstaltungen wie Jahreskonferenzen und andere organisiert werden, an denen möglichst unterschiedliche Persönlichkeiten teilnehmen und die einen Erfahrungsaustausch ermöglichen sollen, um so die Einbeziehung und Anwendung dieses Grundsatzes in allen Politikbereichen der Europäischen Union und der Mitgliedstaaten zu gewährleisten.
Muudatusettepanek
31
Artikli 8 sissejuhatus
5. osa toetab soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tõhusat rakendamist ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ELi poliitikatesse järgmiselt:
PROGRESSI see allprogramm toetab soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tõhusat rakendamist ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ELi strateegiates , võttes arvesse selles valdkonnas kehtivaid direktiive, järgmiselt:
Begründung
Die Notwendigkeit einer stärkeren Öffentlichkeitswirksamkeit der Maßnahmen zur Bekämpfung von Diskriminierungen muss zur Folge haben, dass Maßnahmen ausgearbeitet und Veranstaltungen wie Jahreskonferenzen und andere organisiert werden, an denen möglichst unterschiedliche Persönlichkeiten teilnehmen und die einen Erfahrungsaustausch ermöglichen sollen, um so die Einbeziehung und Anwendung dieses Grundsatzes in allen Politikbereichen der Europäischen Union und der Mitgliedstaaten zu gewährleisten.
Muudatusettepanek
32
Artikli 8 punkt 3
3) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja soolise võrdõiguslikkuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine.
3) Teadlikkuse tõstmine, teabe levitamine ja soolise võrdõiguslikkuse , eelkõige töö- ja perekonnaelu ühitatavuse ja soolise võrdõiguslikkuse horisontaalse süvalaiendamise peamiste väljakutsete ja poliitiliste teemadega seonduvate arutelude edendamine.
Begründung
Die Notwendigkeit einer stärkeren Öffentlichkeitswirksamkeit der Maßnahmen zur Bekämpfung von Diskriminierungen muss zur Folge haben, dass Maßnahmen ausgearbeitet und Veranstaltungen wie Jahreskonferenzen und andere organisiert werden, an denen möglichst unterschiedliche Persönlichkeiten teilnehmen und die einen Erfahrungsaustausch ermöglichen sollen, um so die Einbeziehung und Anwendung dieses Grundsatzes in allen Politikbereichen der Europäischen Union und der Mitgliedstaaten zu gewährleisten.
Muudatusettepanek
33
Artikli 8 punkt 4
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.
4) Oluliste ELi võrgustike suutlikkuse arendamine ELi poliitiliste eesmärkide saavutamiseks ja elluviimiseks .
Begründung
Die EU-Netze dürfen sich nicht auf eine passive Rolle, d.h.
Unterstützung und Förderung von EU-Strategien, beschränken.
Die europäischen Netze müssen die Möglichkeit haben, sich an der Ausarbeitung von Gemeinschaftsstrategien zu beteiligen, so dass sie die Anliegen der Bürger auf der Ebene der Gemeinschaftsinstitutionen vorbringen und so zur Verbesserung der Gesetzgebung beitragen können.
Muudatusettepanek
34
Artikli 8 punkt 4 a (uus)
4 a) Meetmete väljatöötamine, mille eesmärk on parandada selle elluviimist, eelkõige iga-aastase ümarlauakohtumise korraldamine, millest võtaksid osa eelkõige valitsusvälised organisatsioonid ja naiste õigustega tegelevad parlamendikomisjonid.
Begründung
Die Notwendigkeit einer stärkeren Öffentlichkeitswirksamkeit der Maßnahmen zur Bekämpfung von Diskriminierungen muss zur Folge haben, dass Maßnahmen ausgearbeitet und Veranstaltungen wie Jahreskonferenzen und andere organisiert werden, an denen möglichst unterschiedliche Persönlichkeiten teilnehmen und die einen Erfahrungsaustausch ermöglichen sollen, um so die Einbeziehung und Anwendung dieses Grundsatzes in allen Politikbereichen der Europäischen Union und der Mitgliedstaaten zu gewährleisten.
Muudatusettepanek
35
Artikli 9 lõike 1 punkti a viies a taane (uus)
– Teabe- ja koolitusmaterjali avaldamine ning levitamine Internetis või muudes meediakanalites
Begründung
Angesichts der unterschiedlichen Situationen in der Europäischen Union müssen die Gegebenheiten der einzelnen Länder stärker berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
36
Artikli 9 lõike 1 punkti b viies a taane (uus)
– Euroopa Liidu kohaliku tasandi osalejate vahelise vahetuse korraldamine, et edendada otsest kogemuste vahetust ning teadlikkust riiklike olude eripäradest
Begründung
Angesichts der unterschiedlichen Situationen in der Europäischen Union müssen die Gegebenheiten der einzelnen Länder stärker berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
37
Artikli 9 lõike 1 punkti b viies b taane (uus)
– Seminaride ja konverentside korraldamine, pidades silmas ühenduse õigusaktide kohandamist vastavalt riiklikele oludele
Begründung
Angesichts der unterschiedlichen Situationen in der Europäischen Union müssen die Gegebenheiten der einzelnen Länder stärker berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
38
Artikli 9 lõike 1 punkti c esimene taane
– Toetus peamiste ELi võrgustike jooksevkuludele
– Toetus peamiste võrgustike jooksevkulude katmiseks nii riiklikul kui ka ELi tasandil
Begründung
Angesichts der unterschiedlichen Situationen in der Europäischen Union müssen die Gegebenheiten der einzelnen Länder stärker berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
39
Artikli 9 lõike 1 punkti c kaheksas a taane (uus)
– Koostöö institutsioonide ja liikmesriikide kohalike osalejate vahel
Begründung
Angesichts der unterschiedlichen Situationen in der Europäischen Union müssen die Gegebenheiten der einzelnen Länder stärker berücksichtigt werden.
Muudatusettepanek
40
Artikli 9 lõige 2
2.
Lõike 1 punkti b all ette nähtud meetmete liigid peaksid hõlmama ELi suuremal määral, olema sobiliku ulatusega, et tagada tõeline ELi lisandväärtus ning neid peaksid ellu viima siseriiklikud asutused või nende allüksused , ühenduse õigusaktidega ette nähtud erialaasutused või osalejad, keda peetakse vastavas valdkonnas tähtsateks.
2.
Lõike 1 punkti b all ette nähtud meetmete liigid peaksid hõlmama ELi suurel määral, olema sobiliku ulatusega, et tagada tõeline ELi lisandväärtus ning neid peaksid ellu viima piirkondlikud või kohalikud asutused, ühenduse õigusaktidega ette nähtud erialaasutused või osalejad, keda peetakse vastavas valdkonnas tähtsateks.
Begründung
Für mehr Klarheit und Kohärenz des Textes sollte „subnationale Behörden“ besser durch „regionale oder lokale Behörden“ ersetzt werden, da auch in Artikel 10 unter den Akteuren, die Zugang zum Programm PROGRESS haben, auf die regionalen und lokalen Gebietskörperschaften verwiesen wird.
Muudatusettepanek
41
Artikli 10 lõike 1 kuues taane
– ELi tasandil organiseerunud valitsusvälistele organisatsioonidele
– Nii riiklikul kui ELi tasandil organiseerunud valitsusvälistele organisatsioonidele
Begründung
Die Kommission hat viele andere Finanzierungsformen, weshalb die knappen Mittel des Programms PROGRESS nur in punktuellen mit der Anwendung des Programms zusammenhängenden Fällen verwendet werden sollen.
Muudatusettepanek
42
Artikli 10 lõige 2
2.
Komisjon võib ka vahetult programmis osaleda, kuivõrd see puudutab artikli 9 lõike 1 punktides a ja b ette nähtud meetmeid.
2.
Komisjon võib summa ulatuses, mis ei ületa 1% programmi kõigist rahalistest vahendeist ka vahetult programmis osaleda, kuivõrd see puudutab artikli 9 lõike 1 punktides a ja b ette nähtud meetmeid.
Begründung
Die Kommission hat viele andere Finanzierungsformen, weshalb die knappen Mittel des Programms PROGRESS nur in punktuellen mit der Anwendung des Programms zusammenhängenden Fällen verwendet werden sollen.
Muudatusettepanek
43
Artikli 11 lõike 1 teine taane
– Pakkumiskutsete alusel antud osaliste subsiidiumidega.
Sel juhul ei tohi ELi kaasfinantseerimine üldiselt ületada 80 % abisaaja kogukulutustest.
Sellist ülemmäära ületavat subsiidiumi võib anda vaid erandjuhtudel ning põhjaliku kontrolli järel.
– Pakkumiskutsete alusel antud osaliste subsiidiumidega.
Sel juhul ei tohi ELi kaasfinantseerimine üldiselt ületada 90 % abisaaja kogukulutustest.
Sellist ülemmäära ületavat subsiidiumi võib anda vaid erandjuhtudel ning põhjaliku kontrolli järel , eelkõige eesmärgi 1 piirkondades ja äärepoolseimates piirkondades .
Begründung
Die Finanzschwierigkeiten der meisten NRO und anderer sozialer Einrichtungen, die in diesen Bereichen tätig sind, erfordert eine Anhebung der gemeinschaftlichen Kofinanzierung, die in den bedürftigsten Regionen sogar noch erhöht werden kann.
Muudatusettepanek
44
Artikli 13 lõige 1 a (uus)
1 a.
Komisjon tagab, et komiteel oleks igas käsitletavas valdkonnas vajalikud ja objektiivsed erialased teadmised.
Begründung
Da nur ein Programmausschuss für alle Programmabschnitte vorgesehen ist, muss sichergestellt werden, dass dieser Ausschuss für jeden behandelten Bereich das nötige und objektive Fachwissen erhält.
Muudatusettepanek
45
Artikli 17 lõige 1
1.
Käesolevas otsuses osutatud ühenduse toimingute rakendamise finantsraamistik 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on 628,8 miljonit eurot.
1.
Käesolevas otsuses osutatud ühenduse toimingute rakendamise finantsraamistik 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 on 943,2 miljonit eurot.
Begründung
Es handelt sich hier um einen vorläufigen Vorschlag, da noch kein endgültiger Vorschlag des Europäischen Parlaments zur Finanziellen Vorausschau vorliegt.
Muudatusettepanek
46
Artikli 17 lõige 2
2.
Osade vahelises finantsjaotuses arvestatakse järgmisi alammäärasid:
2.
Osade vahelises finantsjaotuses arvestatakse järgmisi alammäärasid:
1. osa Tööhõive 21%
1. osa Tööhõive 21%
2. osa Sotsiaalne kaitse ja kaasamine 28%
2. osa Sotsiaalne kaitse ja kaasamine 30%
3. osa Töötingimused 8%
3. osa Töötingimused 8%
4. osa Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus 23%
4. osa Mittediskrimineerimine ja mitmekesisus 23%
5. osa Sooline võrdõiguslikkus 8%
5. osa Sooline võrdõiguslikkus 12%
Begründung
Die Kürzung der im Abschnitt „Gleichstellung der Geschlechter“ für das geplante Europäische Gender-Institut vorgesehenen Gesamtmittel ist zu radikal und muss teilweise durch eine Erhöhung des Mindestsatzes von 8% auf 12% ausgeglichen werden.
In Bezug auf den Abschnitt „Sozialschutz und soziale Integration“ trägt die Aufstockung um 2% der Tatsache Rechnung, dass das bisher durchgeführte Aktionsprogramm zur Bekämpfung der sozialen Ausgrenzung ausgeweitet wird und in Zukunft auch die Bereiche Ruhegehälter, Gesundheitsversorgung und Langzeitpflege umfassen soll.
Muudatusettepanek
47
Artikli 17 lõige 4
4.
Eelarve täitmist korraldav asutus kinnitab iga aasta eraldised finantsperspektiivi piires .
4.
Eelarve täitmist korraldav asutus kinnitab iga-aastased assigneeringud .
Begründung
Eine angemessene Finanzausstattung des Programms PROGRESS setzt unter Berücksichtigung der Notwendigkeit, die Mitwirkung der verschiedenen Beteiligten in diesen sozialen Schlüsselbereichen zu verstärken, eine erhebliche Mittelaufstockung voraus.
Muudatusettepanek
48
Artikli 19 lõige 1
1.
Programmi korrapäraseks järelevalveks ja vajalike ümberkorralduste tegemiseks koostab komisjon iga-aastasi tegevusaruandeid ja edastab need artiklis 13 viidatud komiteele.
1.
Programmi korrapäraseks järelevalveks ja vajalike ümberkorralduste tegemiseks koostab komisjon iga-aastasi tegevusaruandeid ja edastab need artiklis 13 viidatud komiteele ja Euroopa Parlamendile .
Begründung
Das Europäische Parlament muss die Entwicklung der Durchführung des Programms PROGRESS und aller seiner Unterprogramme begleiten.
Muudatusettepanek
49
Artikli 19 lõige 2
2.
Programmi kohta viiakse läbi ka vahehindamine erinevate osade tasandil koos programmi ülevaatega, et mõõta programmi eesmärkide edusamme ning selle ELi lisaväärtust .
Sellele hindamisele võivad lisanduda jooksvad hindamised.
Need viib läbi komisjon välisekspertide abiga.
Võimaluse korral esitatakse hindamiste tulemused lõikes 1 viidatud tegevusaruannetes.
2.
Programmi kohta viiakse läbi ka vahehindamine erinevate osade tasandil koos programmi ülevaatega, et mõõta programmi eesmärkide edusamme ning selle ELi lisandväärtust .
Sellele hindamisele võivad lisanduda jooksvad hindamised.
Need viib läbi komisjon välisekspertide abiga.
Võimaluse korral esitatakse hindamiste tulemused lõikes 1 viidatud Euroopa Parlamendile edastatavates tegevusaruannetes.
Begründung
Das Europäische Parlament muss die Entwicklung der Anwendung des Programms PROGRESS und aller seiner Unterprogramme begleiten.
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
Viited
KOM(2004)0488 – C6-0092/2004 – 2004/0158(COD)
Vastutav komisjon
EMPL
N õuandev komisjon istungil teada andmise kuupäev
FEMM 15.9.2004
Tõhustatud koostöö
ei
Arvamuse koostaja(d)
Ilda Figueiredo
nimetamise kuupev
5.10.2004
Arutamine komisjonis
16.3.2005
26.4.2005
Muudatuste vastuvõtmise kuupäev
26.4.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt:
ühehäälselt
vastu:
erapooletuid:
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Hiltrud Breyer, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Nicole Fontaine, Lissy Gröner, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Piia-Noora Kauppi, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Urszula Krupa, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Christa Prets, Marie-Line Reynaud, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Britta Thomsen, Anne Van Lancker, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Zuzana Roithová, Marta Vincenzi
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Małgorzata Handzlik, Erna Hennicot-Schoepges
MENETLUS
Pealkiri
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm PROGRESS
Viited
KOM(2004)0488 – C6‑0092/2004 – 2004/0158(COD)
Õiguslik alus
art 251 lg 2, art 13 lg 2, art 129 ja art 137 lg 2 (EÜ)
Menetlusalus
art 51
EP-le esitamise kuupäev
15.7.2004
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
EMPL
15.9.2004
Nõuandev komisjon / Nõuandvad komisjonid istungil teada andmise kuupäev
BUDG
15.9.2004
CONT
15.9.2004
LIBE
15.9.2004
FEMM
15.9.2004
Arvamuse esitamisest loobumine otsuse kuupäev
CONT
23.5.2005
Tõhustatud koostöö istungil teada andmise kuupäev
-
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Karin Jöns
11.10.2004
Aseraportöör(id)
-
Lihtsustatud menetlus otsuse kuupäev
-
Õigusliku aluse vaidlustamine JURI arvamuse kuupäev
-
Rahaeraldise määra muutmine BUDG arvamuse kuupäev
-
Arutamine komisjonis
30.3.2005
24.5.2005
14.6.2005
Vastuvõtmise kuupäev
15.6.2005
Lõpphääletuse tulemused
poolt: 44
vastu: 1
erapooletuid: 1
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Jan Andersson, Jean-Luc Bennahmias, Philip Bushill-Matthews, Mogens N.J. Camre, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Stephen Hughes, Karin Jöns, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Mary Lou McDonald, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Jacek Protasiewicz, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Jean Spautz, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed
Edit Bauer, Mihael Brejc, Udo Bullmann, Françoise Castex, Marian Harkin, Dieter-Lebrecht Koch, Lasse Lehtinen, Elisabeth Schroedter, Marc Tarabella, Patrizia Toia, Anja Weisgerber, Tadeusz Zwiefka
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Esitamise kuupäev – A6
20.6.2005
A6-0199/2005
Märkused
