LÕPLIK
A6-0212/2006
15.6.2006
***II
SOOVITUSE PROJEKT TEISELE LUGEMISELE
Nõukogu ühine seisukoht, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses
(13376/1/2005 – C6‑0090/2006 – 2000/0069(COD))
Transpordi- ja turismikomisjon
Raportöör:
Ulrich Stockmann
PE 371.882v02-00
Kasutatud tähised
* nõuandemenetlus
antud häälte enamus
**I koostöömenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
**II koostöömenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete h äälte enamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
*** nõusolekumenetlus
parlamendi liikmete häälteenamus, v.a EÜ asutamislepingu artiklites 105, 107, 161 ja 300 ning ELi lepingu artiklis 7 toodud juhtudel
***I kaasotsustamismenetlus (esimene lugemine)
antud häälte enamus
***II kaasotsustamismenetlus (teine lugemine)
antud häälte enamus ühise seisukoha heakskiitmiseks, parlamendi liikmete häälteenamus ühise seisukoha tagasilükkamiseks või muutmiseks
***III kaasotsustamismenetlus (kolmas lugemine)
antud häälte enamus ühise teksti heakskiitmiseks
(Antud menetlus põhineb komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)
Õigusloomega seotud tekstide kohta esitatud muudatusettepanekud
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutes tõstetakse muudetud tekst esile paksus kaldkirjas .
Tavalises kaldkirjas märgistus on mõeldud asjaomastele osakondadele abiks lõpliku teksti ettevalmistamisel ja tähistab neid õigusakti osi, mille kohta on tehtud parandusettepanek lõpliku teksti vormistamiseks (nt ilmselged vead või puudused antud tõlkeversioonis).
Selliste parandusettepanekute puhul tuleb saada vastavate osakondade nõusolek.
SISUKORD
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT.....5
SELETUSKIRI..........................................................................................................................11
MENETLUS..............................................................................................................................13
EUROOPA PARLAMENDI ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
nõukogu ühise seisukoha kohta, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses
(13376/1/2005 – C6‑0090/2006 – 2000/0069(COD) )
(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament ,
– võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (13376/1/2005 – C6‑0090/2006 );
– võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohti
EÜT C 262, 18.9.2001, lk 224 ja ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 103. seoses Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepanekuga ( KOM(2000)0121 )
EÜT C 311 E, 31.10.2000, lk 13. ja muudetud ettepanekuga ( KOM(2002)0030 )
EÜT C 227 E, 24.9.2002, lk 1. ;
– võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut ( KOM(2004)0073 )
ELT C ... /ELTs seni avaldamata. ;
– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;
– võttes arvesse kodukorra artiklit 62;
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6-0212/2006 ),
1. kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;
2. teeb presidendile ülesandeks edastada parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
Nõukogu ühine seisukoht
Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud
Muudatusettepanek
1
PÕHJENDUS 6 A (uus)
(6 a) Mõnedes liikmesriikides kehtivad läbirääkimiste teel saavutatud kollektiivlepingud, mis lennundusohutuse huvides sätestavad paremad lennu- ja tööaja tingimused.
Oluline on anda võimalus selliste lepingute säilitamiseks ja tagada nende ühitatavus määrusega.
Määrus ei tohi põhjustada lennuohutusnõuete vähenemist liikmesriikides, kus sellised lepingud kehtivad.
Selgitus
Uus õigusakti ettepanek ei tohi põhjustada lennundusohutuse vähenemist liikmesriikides, kus juba kehtivad kõrged nõuded, vaatamata sellele, kas need on sätestatud õigusaktides või kollektiivlepingutes.
Muudatusettepanek
2
PÕHJENDUS 12
(12) Lennu- ja tööaja piirangute ning puhkeaja nõuetele ning vajaduse korral ka salongipersonali kohta käivatele nõuetele tuleks anda teaduslik ja meditsiiniline hinnang kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.
(12) Lennu- ja tööaja piirangute ning puhkeaja nõuetele ning vajaduse korral ka salongipersonali kohta käivatele nõuetele tuleks anda teaduslik ja meditsiiniline hinnang kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.
Selgitus
Teaduslik ja tehniline hinnang tuleb anda võimalikult kiiresti, et vältida vigu ja puudusi.
Q alajaoga tuleks liita ka täielik teaduslike andmete kogum.
Muudatusettepanek
3
PÕHJENDUS 14 A (uus)
(14 a) Käesoleva määruse eesmärk on sätestada kõrgeima taseme ühtlustatud ohutusnõuded.
Mitmed liikmesriigid sätestavad selliseid ohutusnõudeid õigusaktide kaudu või kollektiivlepingute raames.
Mingil tingimusel ei tohiks III lisa Q alajao sätted anda määruse jõustumisel õigustust liikmesriikides kehtiva ohutuskaitse taseme vähendamiseks.
Selgitus
Lennuettevõtjad, kes tegutsevad riikides, kus kehtivad kõrged nõuded, kutsuvad oma tsiviillennundusameteid üles vähendama kehtivaid ülemmäärasid Q alajaos toodud vähem piiravale tasemele.
Kuna ELi direktiiv on märgatavalt sallivam, nõuavad lennuettevõtjad läbirääkimistel pilootide esindajatega, et kollektiivlepingute sätteid leevendataks, põhjendades seda konkurentsivõime suurendamise vajadusega.
Kaitseklausel on vajalik, et neis liikmesriikides poleks võimalik kasutada Q alajagu kehtivate ohutusnõuete vähendamise ettekäändena.
Muudatusettepanek
4
PÕHJENDUS 14 A (uus)
(14 a) Käesoleva määruse eesmärk on sätestada kõrgeima taseme ühtlustatud ohutusnõuded.
Mitmed liikmesriigid sätestavad sellise ohutustaseme õigusaktide ja/või kollektiivlepingute kaudu.
Mingil tingimusel ei tohiks lisade alajaotiste sätted anda määruse jõustumisel õigustust liikmesriikides kehtiva ohutustaseme vähendamiseks.
Muudatusettepanek
5
ARTIKLI 1 PUNKT -1 A (uus)
Põhjendus 9 a (uus) (määrus (EMÜ) nr 3922/91)
(-1 a) Pärast põhjendust 9 lisatakse järgmine põhjendus:
(9 a) Arvestades, et lennu- ja tööaja piirangutega seotud sätete kohaldamine võib kaasa tuua olulisi tõrkeid nende ettevõtlusmudelite tööaja graafikute süsteemides, mis põhinevad eranditult öistel lendudel ning arvestades, et komisjon peaks asjaosaliste poolt esitatud tõendite alusel läbi viima hindamise ja tegema ettepaneku lennu- ja tööaja piirangutega seotud sätete muutmiseks, et võtta arvesse neid konkreetseid ettevõtlusmudeleid;
Selgitus
Tööaja graafikute süsteemide tõrked mõjuvad sageli negatiivselt öiste kiirveoteenuse pakkujate ettevõtlusmudelite ohutustasemele.
See on nii, kui tööaja graafiku süsteem põhineb personali harjutamisel öiste teenistusaegadega, piirates päevaste ja öiste vahetuste vaheldumiste arvu.
Nimetatud põhjenduse eesmärk on aidata tasakaalustada öiste kiirveoteenuste pakkujate ja nende teenuste väljajätmist komisjoni esialgsest ettepanekust ning Euroopa Parlamendi esimese lugemise raportist.
Muudatusettepanek
6
ARTIKLI 1 punkt -1 B (uus)
Põhjendus 10 a (uus) (määrus (EMÜ) nr 3922/91)
(-1 b) Pärast põhjendust 10 lisatakse järgmine põhjendus:
(10 a) Hiljemalt ...* peaks Euroopa Lennundusohutusamet koostama III lisa Q ja O alajagude kohta teadusliku ning meditsiinilise hinnangu.
Vastavalt käesolevas määruses viidatud menetlusele ja tihedas koostöös Euroopa Lennundusohutusametiga peaks komisjon viivitamata koostama ja esitama ettepanekud lennu- ja tööaja piirangute ning puhkeajaga seotud tehniliste sätete muutmiseks.
_________________
* Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.
Muudatusettepanek
7
ARTIKLI 1 PUNKT -1 C (uus)
Põhjendus 10 b (uus) (määrus (EMÜ) nr 3922/91)
(-1 c) Pärast põhjendust 10 lisatakse järgmine põhjendus:
(10 b) Arvestades, et artiklis 8 a osutatud teatud sätete läbivaatamisel tuleks jätkata võetud suunda salongipersonali koolitamise ühtlustamisel, et võimaldada vastastikust diplomite tunnustamist kogu ühenduses ja arvestades, et sellega seoses tuleks täiendavalt vaadelda salongipersonali litsentsimist.
Selgitus
Salongipersonali väljaõppe ühtlustamise eesmärk on ühtsete ja kõrgete Euroopa standardite loomine.
Diplomite vastastikuse tunnustamise ning salongipersonali litsentsimise võimaluse abil tuleks arvesse võtta eesmärki luua Euroopa tööturg salongipersonali jaoks.
Muudatusettepanek
8
ARTIKLI 1 PUNKT 9
Artikli 8 a lõige 1 (määrus (EMÜ) nr 3922/91)
(1) Hiljemalt …* viib Euroopa Lennuohutusamet läbi III lisa Q alajao ja vajaduse korral O alajao nõuete teadusliku ja meditsiinilise hindamise.
Hiljemalt …* viib Euroopa Lennundusohutusamet läbi III lisa Q alajao ja O alajao nõuete teadusliku ja meditsiinilise hindamise.
+ Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.
+ Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.
Muudatusettepanek
9
ARTIKLI 1 PUNKT 9
Artikli 8 a lõige 2 (määrus (EMÜ) nr 3922/91)
2.
Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennuohutusameti loomist, artikli 7 kohaldamist, abistab Euroopa Lennuohutusamet komisjoni III lisa Q alajaos toodud kehtivate tehniliste nõuete muutmisettepanekute ettevalmistamisel.
2.
Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist, artikli 7 kohaldamist, abistab Euroopa Lennundusohutusamet komisjoni III lisa Q alajaos toodud kehtivate tehniliste nõuete muutmisettepanekute ettevalmistamisel ja esitab soovitused vähemalt kuue kuu jooksul pärast lõikes 1 nimetatud teadusliku ja meditsiinilise hinnangu tulemuste esitamist.
Komisjon võtab vastu neid soovitusi hõlmavad ettepanekud.
Selgitus
On õige, et hindamine tuleks teha Euroopa Lennundusohutusameti ülesandeks, kuna see asutus oleks tehniliselt võimeline enne 2006. aasta lõppu hindamist alustama.
Seega väheneks ajavahemik, mil tuleb läbi ajada praeguse puuduliku, minimaalse ohutuskorraga.
Seetõttu tuleks uurimus koostada kõige rohkem kahe aasta jooksul pärast määruse jõustumist.
Arvesse tuleb võtta muudatusettepanekus nimetatud valdkondi, pidades meeles, et mõned neist on Q alajaost välja jäänud.
Lennundusohutus on esmajärgulise tähtsusega ja seda puudutavate õigusaktide tähtsust ei tohi vähendada.
Muudatusettepaneku esitaja(d): Luis de Grandes Pascual
Muudatusettepanek
10
LISA
III lisa Q alajao punkti 2.1 alapunkt b
b) täiendavate, lennuameti poolt ohutuse eesmärgil vastavalt käesoleva jao sätetele rakendatavate normidega .
b) täiendavate, lennuameti poolt ohutuse eesmärgil vastavalt käesoleva jao sätetele rakendatavate normidega ; käesoleva alajao sätted ei kujuta endast õiguslikku alust, mis annaks liikmesriikidele õiguse lennundusohutuse õigusnormide tähtsust vähendada .
Or. es
Selgitus
Q alajaos praegu kavandatud ühtlustamise tase on madalam kui mõnedes kõrgematasemelise õigusloomega liikmesriikides kehtivad ohutusnõuded.
SELETUSKIRI
SENIKEHTINUD KORD
24. märtsil 2000. aastal võeti vastu komisjoni ettepanek eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses.
Ettepaneku eesmärgiks on luua terves ühenduses kehtivad tehnilised nõuded ning kooskõlastada sätteid ärilises lennutranspordis kasutatavate õhusõidukite kasutamise kohta.
Parlament lõpetas esimese lugemise 18. jaanuaril 2001. aastal.
Komisjon esitas 4. veebruaril 2002. aastal muudetud ettepaneku, millesse võttis mitmeid Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, lisades sealhulgas, nagu nõutud, uue Q alajao.
Kuna komisjoni muudetud ettepanek vastas Euroopa Parlamendi mitmetele nõuetele, otsustas tollane raportöör Brian Simpson (PSE) keskenduda uuel esimesel lugemisel vaid kõige vaieldavamale valdkonnale.
See puudutab miinimumnõuete kehtestamist lennu- ja tööaja piirangutele ning puhkeaegadele III lisa Q alajaos.
Euroopa Parlament võttis asjaomased muudatusettepanekud vastu pärast pikaajalisi ja keerulisi läbirääkimisi asjaosaliste vahel 3. septembril 2002. aastal.
Vastavalt Euroopa Parlamendis toimunud hääletusele võttis komisjon 10. veebruaril 2004. aastal uuesti ette oma ettepaneku muutmise ja arvestas sealjuures ka nõukogus toimunud läbirääkimiste tulemusi seoses salongipersonali kohta käivate sätetega (O alajagu).
Nõukogu saavutas 10. detsembril 2004. aastal osalise poliitilise üksmeele.
Ühine seisukoht õnnestus lõplikult vastu võtta 9. märtsil 2006. aastal, kusjuures suuremalt jaolt võeti üle Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud esimeselt lugemiselt.
MÄÄRUSE NR 3922/91 MUUTMISE TÄHTSUS
Pärast nüüdseks kuus aastat kestnud õigusloomeprotsessi sätestatakse kõnealuse muudetud määrusega nr 3922/91 lõpuks mitmed ohutusega seotud tehnilised nõuded Euroopa tasandil.
Need hõlmavad – lisaks juba mainitud O alajaole (salongipersonal) ja Q alajaole (lennu- ja tööaja ning puhkeaja piiramine) – mitmeid teisi valdkondi, nagu näiteks mõõteriistad ja seadmed (K alajagu), side- ja navigatsiooniseadmed (L alajagu), lennukite hooldus (M alajagu) või ohtlike kaupade vedu lennutranspordiga (R alajagu).
Seega luuakse paljudes valdkondades kogu ühenduses kehtiv ühtne, kõrge ja hädavajalik ohutustase, mida mõnedes Euroopa Liidu liikmesriikides praegu ikka veel ei ole.
Käesolev õigusloomeprotsess, eelkõige perioodidel, mil lennud toimuvad väga tihedalt, on väga tähtis, ning seda pole võimalik enam edasi lükata.
TEGUTSEMINE JA RAPORTÖÖRI MUUDATUSETTEPANEKUD
Võttes arvesse kiireloomulist vajadust luua ühtsed Euroopa tehnilised standardid, väga pikka aega kestnud õigusloomeprotsessi, teravaid läbirääkimisi nõukogus ning asjaolu, et nõukogu on juba üle võtnud suurema osa Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud muudatusettepanekutest, on raportöör selle poolt, et otsused võetaks kiiresti vastu kaasotsustusmenetluse raames.
Vastavalt kokkuleppele teiste fraktsioonide kaasraportööridega teeb raportöör ettepaneku vaid kolme väikese muudatuse kohta nendes valdkondades, kus endiselt on tarvis tegutseda kõige kiiremini:
1.
Kooskõlastatult esimese lugemise raportööri Brian Simpsoniga (PSE), jõudis raportöör järeldusele, et öiste kiirveoteenuse pakkujate konkreetset olukorda ei ole ikka veel vajalikul määral arvesse võetud.
Sellele vastavalt tuleks lisada uus põhjendus, mis arvestab nimetatud vajakajäämist.
2.
Pärast mitmeid kõnelusi erinevate osalistega rõhutab raportöör kahe järgmise muudatusettepanekuga vajadust pärast nimetatud õigusloomeprotsessi lõppemist võimalikult kiiresti muuta mõnda sätet III lisa Q alajaos ja O alajaos.
Lennu- ja tööaegade ning puhkeaja piiramise ja salongipersonali väljaõppe ühtlustamise (ja võimalusel litsentsimise) temaatika kätkeb endas ohutusega seotud mõjusid.
Seega on viivitamata vaja üle vaadata asjaomased sätted.
Teise punkti all nimetatud teemade puhul sooviks raportöör juhtida tähelepanu puudulikule poliitilisele koostööle kõnealuse õigusloomeprotsessi puhul: tehniliste nõuete tulevaseks läbivaatamiseks tuleb kohaldada vastavalt kehtivale õiguslikule olukorrale käesoleva määruse artiklis 12 osutatud korda, kaasamaks seal nimetatud komisjone.
Nimetatud meetodit kasutab ka nõukogu ühises seisukohas, nähes artikli 1 punktides 10 ja 11 ette käesoleva määruse artiklite 11 ja 12 läbivaatamise ning annab seal nimetatud Lennuohutuskomiteele vastavad volitused, viidates otsusele 1999/469/EÜ
EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. (komiteemenetlus).
Paralleelselt teeb komisjon teises määruse ettepanekus ettepaneku kanda nimetatud volitused üle Euroopa Lennundusohutusametile
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist (KOM(2005) 579, lõplik, 2005/0228 (COD), C6-0403/05 ).
Eriti tähtsad on sealjuures artikkel 6 b (lennundustegevus), artikkel 15 b (äriettevõtjate sertifitseerimine), IV lisa (põhinõuded lennundustegevuse suhtes vastavalt artiklile 6 b). .
Kuna kõnealune teaduslik ja meditsiiniline hinnang tuleb koostada kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist ja sellega peavad kaasneva vastavad muudatusettepanekud, on raportöör selle poolt, et EASA volituste laiendamisel kiiresti tegutseda.
Vaid nii on võimalik pädevuste konfliktide ohule vastu astuda.
MENETLUS
Pealkiri
Nõukogu ühine seisukoht eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses
Viited
13376/1/2005 – C6‑0090/2006 –2000/0069 (COD)
EP 1. lugemise kuupäev – P-number
18.1.2001
P5_TA(2001)0028
3.9.2002
P5_TA(2002)0384
Komisjoni ettepanek
COM(2000)0121 – C5-0170/2000
Komisjoni muudetud ettepanek
COM(2004)0073
Ühise seisukoha kättesaamisest istungil teada andmise kuupäev
13.3.2006
Vastutav komisjon istungil teada andmise kuupäev
TRAN 16.3.2006
Raportöör(id) nimetamise kuupäev
Ulrich Stockmann 16.3.2006
Endine raportöör / Endised raportöörid
Brian Simpson
Arutamine parlamendikomisjonis
19.4.2006
Vastuvõtmise kuupäev
1.6.2006
Lõpphääletuse tulemused
+: –:
0:
32
4
Lõpphääletuse ajal kohal olnud liikmed
Vittorio Agnoletto, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Philip Bradbourn, Paolo Costa, Christine De Veyrac, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Luis de Grandes Pascual, Mathieu Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Fernand Le Rachinel, Eva Lichtenberger, Seán Ó Neachtain, Josu Ortuondo Larrea, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Georgios Toussas, Marta Vincenzi, Roberts Zīle
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed
Zsolt László Becsey, Fausto Correia, Den Dover, Elisabeth Jeggle, Helmuth Markov, Kathy Sinnott
Lõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 178 lg 2)
Raül Romeva i Rueda, Thomas Wise
Esitamise kuupäev
15.6.2006
Märkused (andmed on kättesaadavad ainult ühes keeles)
...
