Täiskogu eelinfo - Strasbourg 14.-17.november 2005
2005-11-10 - 10:01
Nädala tähtsündmused:
Esmaspäev:
Arutatakse Mihael BREJCi globaliseerumise sotsiaalse mõõtme raportit ning komisjon teeb avalduse väidetavate CIA "kinnipidamiskeskuste" kohta Euroopas.
Teisipäev:
Toimub seadusandliku paketi REACH arutelu ning käsitletakse Christine De VEYRACi lennuettevõtjate musta nimekirja puudutavat raportit.
Lisaks teeb komisjon avalduse oma 2006. aasta õigusloome ja tööprogrammi kohta ning esitletakse Kontrollikoja 2004. aasta aastaaruannet.
Kolmapäev:
Päevakorras on ühendatud arutelu kliimamuutuste teemal, samuti mitteametliku Euroopa Ülemkogu raport ning komisjoni vastav avaldus.
Nõukogu ja komisjon teevad avalduse Iraani presidendi hiljutise sõnavõtu kohta ning olukorra kohta Iraagis peale põhiseaduse referendumit.
Neljapäev:
Toimub REACHi hääletamine.
20051107BRI02037
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
Eelarvekontroll
Kontrollikoja aastaaruande esitamine - 2004
2005-11-10 - 10:01
Teisipäeval esitab Euroopa Kontrollikoja president Hubert WEBER oma institutsiooni aastaaruannet.
Komisjoni esindab volinik Siim KALLAS.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
Isikute vaba liikumine
Euroopa töötajate liikuvus ja sotsiaalkindlustus
2005-11-10 - 10:01
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon võttis vastu Patrizia TOIA (ALDE, IT) raporti EÜ piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete sotsiaalkindlustuse kohta.
Tegemist on määruse 1408/71 iga-aastase ülevaatusega.
Vastu võeti kaheksa tehnilist laadi muudatusettepanekut, mis on kõik vastuvõetavad ka komisjonile ja nõukogule.
Määruse 1408/71 eesmärk on EÜ piires liikuvatele töötajatele samade õiguste andmine nagu on isikutel, kes pidevalt elavad ja töötavad samas riigis.
Tänu sellele määrusele ei kaota erinevates riikides töötavad isikud õigust sotsiaalkindlustusele ega pea maksma sotsiaalkindlustust rohkem kui ühes riigis.
Määrusesse tehtavad muudatused peavad kajastama siseriiklike õigusaktide, eriti uute liikmesriikide õigusaktide muudatusi alates ühinemisläbirääkimiste lõppemisest.
Lisaks tahetakse viia lõpule välismaal arstiabi saamise menetluse lihtsustamine, laiendades osa kõnesolevatest muudatustest identsetele tööõnnetus- ja kutsehaigushüvitistega seotud menetlustele.
Määruse 1408/71 vahetab peatselt välja uus määrus 883/2004.
Kuigi uus määrus on juba jõustunud, et saa seda rakendada enne 2007. aastat, sest uus rakendusmäärus pole veel valmis.
Õiguskindluse tagamiseks tuleb määrust 1408/71 seega jätkuvalt üle vaadata.
Patrizia TOIA (ALDE, IT)
Dokument: A6-0293/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Hääletus: 15.11.2005 A6-0293/2005 P. Toia raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0293 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Ülevaade Euroopa Ülemkogu mitteametlikust kohtumisest
2005-11-10 - 10:01
Kolmapäeval annavad nõukogu ja komisjon ülevaate 27. oktoobril toimunud Euroopa Ülemkogu mitteametlikust kohtumisest.
Arutelu: 16.11.2005
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
Institutsioonid
Komisjoni tööprogramm 2006. aastaks
2005-11-10 - 10:01
Teisipäeval esitleb komisjon oma 2006. aasta õigusloome ja tööprogrammi.
Tööprogrammi ja komisjoni asjakohase pressiteate leiate siit (inglise keeles):
http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/05/1347&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en
Arutelu: 15.11.2005
Hääletus: 14.12.2005
ET
1
A
http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/05/1347&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
Julgeolek ja kaitse
Kaitsealased riigihanked
2005-11-10 - 10:01
Siseturukomisjonis vastu võetud kaitsealaste riigihangete raportis öeldakse, et killustunud relvastusturg Euroopas on üks Euroopa sõjalise võimsuse nõrkuse põhjustest ning kutsutakse liikmesriike ja tööstust üles loobuma piirangutest üleeuroopalisele relvastusturule ning tegema koostööd.
Saadikud soovivad, et komisjon täpsustaks kaitsealaste riigihangete seadusandlikku raamistikku tõlgendusteatise ning direktiivi abil, ning et Euroopa Kaitseagentuur töötaks välja asjakohase tegevusjuhendi.
Asutamislepingu artikkel 296 sätestab erandi, kaitsmaks olulisi riiklikke julgeolekuhuvisid, mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse tootmise või kaubandusega.
Joachim WUERMELING i (PPE/DE, DE) raportis leitakse, et seda artiklit kuritarvitatakse sageli ning seega moonutatakse konkurentsitingimusi ühisturul.
Seetõttu leiavad komisjoniliikmed, et kaitsealaste hangetega tegelevatele riigiasutustele tuleb avaldada survet erandi rakendamisest loobumiseks ning et tuleb astuda samme selleks, et kaitsealased riigihanked oleksid suuremal määral reguleeritud pigem Euroopa Ühenduse kui siseriiklike õigusaktidega.
Saadikud paluvad komisjonil võtta vastu tõlgendusteatis, mis kajastaks tema otsustavust artikli 296 kuritarvitamise lõpetamisel, ning hakata samaaegselt välja töötama uut kaitse eripäradele kohandatud direktiivi relvade, laskemoona ja sõjavarustuse riigihangete kohta vastavalt artiklile 296.
Samuti soovitakse, et Euroopa Kaitseagentuurile tehtaks ülesandeks luua esimese sammuna kaitsealaste riigihangete tegevusjuhend artikli 296 määratletud tähenduses.
Joachim WUERMELING (EPP-ED, DE)
Dokument: A6-0288/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 16.11.2005 J. Wuermelingi raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0288 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Ühendatud arutelu - REACH
2005-11-10 - 10:01
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon võttis 4. oktoobril vastu (40 poolt, 19 vastu, 2 erapooletut) Guido SACCONI (PSE, IT) REACHi raporti.
REACHI paketi (direktiiv ja määrus) sisuks on kemikaalide registreerimine, hindamine, kasutuse lubamine ja piiramine, ning kõikide kemikaalide kasutamine Euroopas toimub tulevikus vastavalt REACHis sätestatud tingimustele.
REACHiga oli seotud kokku kümme parlamendi komisjoni ning seda menetleti kodukorra artikli 47 alusel (komisjonidevaheline tõhustatud koostöö).
Seega oli ka tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonil oluline roll raporti koostamisel ning mõlemad komisjonid saavad oma pädevusse kuuluvates küsimustes esitada muudatusettepanekuid täiskogul hääletamiseks.
Keskkonnakomisjon on juba vastu võtnud 351 muudatusettepanekut, siseturukomisjon peaks täiskogule esitama 90 ning tööstuskomisjon vähemalt 29 muudatusettepanekut.
Seetõttu on oodata pikka ja pinevat hääletust.
REACH peaks lisaks rahvatervise ja keskkonna kaitsmisele aitama kaasa tööstussektori konkurentsivõime parandamisele ning ühisturu toimimisele.
Eelkõige püüti REACHi puhul leida tasakaal tööstusele esitatavate nõudmiste ning tervise- ja keskkonnakaitse nõudmiste vahel.
Keskkonnakomisjon lähtus ettevaatuse põhimõttest, vastavalt millele ettevõtted on kohustatud hoiduma selliste ainete turustamisest, mis võiksid ohustada tervist võik keskkonda.
Tootjad on kohustatud ennetama, piirama ning parandama igasuguseid negatiivseid mõjusid.
Samuti peavad nad kasutajaid teavitama ainega seotud riskidest automaatselt ning tasuta, et kasutajad saaksid valida vähem kahjulikke aineid.
Ka tarbijatel ning töötajatel peaks olema ligipääs sellele informatsioonile.
Samas ei tohiks teavitus- ja ennetuskohustus liigselt koormata väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid.
Lisaks nähakse ette infovahetuskohustus tootjatele, et vähendada loomkatseid ning parandada konkurentsivõimet.
REACHi alusel peavad tootjad kemikaalid Euroopa Kemikaalide Agentuuris registreerima ning andma agentuurile ainete omaduste kohta informatsiooni.
See oli vastuoluline punkt, kuna tööstuskomisjon ja siseturukomisjon soovisid nõudmiste alandamist.
Vastavalt keskkonnakomisjoni kompromissile on teavitusnõue leebem juhul, kui ainet toodetakse 1-10 tonni.
Keemilise ohutuse hindamise raportid tuleb siiski esitada juhul kui ainet toodetakse üle 1 tonni.
Siseturukomisjon soovib aga, et leebem teavitusnõue kehtiks juhul, kui ainet toodetakse alla 100 tonni.
Sarnased lahkarvamused puudutavad ka agentuurile makstavaid tasusid - keskkonnakomisjon ja tööstuskomisjon soovivad, et tasusid ei tuleks maksta 1-10 tonnise tootmismahu juures, siseturukomisjon aga 1-100 tonni juures.
Siseturukomisjoni raportöör Hartmut NASSAUER (EPP-ED, DE) on välja pakkunud lihtsama kemikaalide eelregistreerimise süsteemi.
REACHi eesmärgiks on ka tagada, et ohtlikud ained asendatakse vähemohtlike ainete või tehnoloogiatega, kui leidub sobivaid alternatiive.
Keskkonnakomisjon soovib juurutada asenduspõhimõtet, vastavalt millele antakse kemikaalidele kasutusluba vaid viieks aastaks, et toetada alternatiivsete meetodite ja ainete väljatöötamist.
Euroopa Kemikaalide Agentuur, püsivad orgaanilised saasteained (REACH)
Guido SACCONI (PSE, IT)
Dokument: A6-0315/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 15.11.2005
Teatud kemikaalidele kohaldatavad piirangud (REACH)
Guido SACCONI (PSE, IT)
Dokument: A6-0285/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 15.11.2005 A6-0285/2005 Sacconi raport "Teatud kemikaalidele kohaldatavad piirangud" A6-0315/2005 Sacconi raport "Euroopa Kemikaalide Agentuur, püsivad orgaanilised saasteained"
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0315 0 NOT XML V0//ET
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0315 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Ühendatud arutelu - Kliimamuutused
2005-11-10 - 10:01
Kolmapäeval teevad nõukogu ja komisjon avalduse kliimamuutuste kohta ning arutlusele tuleb Anders WIJKMANi (PPE/DE, SE) raport "Globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmine", mis keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis suure häälteenamusega (42 poolt, 0 vastu, 2 erapooletut) vastu võeti.
Raportis antakse ülevaade parlamendi seisukohtadest kliimamuutuste osas ning ta on suunatud Montrealis 28. novembrist kuni 9. detsembrini aset leidvale ÜRO kliimamuutuste konverentsile.
Raportis tõdetakse, et kliimamuutused on 21. sajandi üks peamisi väljakutseid, millel on olulised negatiivsed üleilmsed keskkonna-, majanduslikud ja sotsiaalsed ning eeldatavalt katastroofilised mõjud.
Seetõttu peaks liidu kliimamuutuste leevendamise strateegia põhinema lähenemisel, mis koosneb järgmistest komponentidest:
– tuginemine Kyoto protokolli põhielementidele – kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise siduvatele eesmärkidele, ülemaailmsele cap-and-trade süsteemile ja paindlikele mehhanismidele;
– oma heitkoguste oluline vähendamine, alustades 20–30% vähendamisest aastaks 2020, kasutades turusoodustusi ja eeskirju, et ergutada investeeringuid tõhususse ja/või süsinikuvabadesse ja väikeste süsinuku heitkogustega tehnoloogiatesse;
– ennetava lähenemisviisi võtmine, et kaasata teisi peamisi osalisi, eriti USAd;
– strateegilise partnerluse loomine selliste riikidega nagu Hiina, Lõuna-Aafrika Vabariik, Brasiilia ja India, et aidata neil välja töötada säästva energeetika strateegiaid ja tagada nende osalemine kliimamuutuste leevendamisel tehtavates jõupingutustes;
– säästvate energiatehnoloogiate alaste teadusuuringute ja innovatsiooni jõuline toetamine ja vastakate meetmete, näiteks fossiilkütusetoetuste kaotamine, samuti väliskulude, sh kliimamuutuste kulude arvesse võtmine energia tootmishinnas;
– Euroopa ja liikmesriikide seadusandluse kasutamine, et ergutada energiatõhususe suurendamist ja vähendada kliimamuutusi vähendava tehnoloogia hinda;
– kliimamuutuste vähendamises Euroopa kodanike tasandil palju suurema vahetu osaluse edendamine, selle eeltingimuseks on üksikasjaliku teabe esitamine toodete ja teenuste süsinikusisalduse kohta ning tuleviku valikuvõimaluseks on isiklike kaubeldavate kvootide süsteem.
Komisjoniliikmed kutsuvad ELi juhte üles esitama ettepanekuid tulevase kliimarežiimi jaoks, mis põhineks üldisel eesmärgil, et keskmine temperatuuri tõus maailmas ei tohiks industrialiseerimiseelse perioodiga võrreldes ületada 2 °C. See režiim peaks põhinema ühisel, kuid diferentseeritud vastutusel, mille eesmärgiks on järjest suurem heitkoguste vähendamine ning vähendamisel tehtavatesse jõupingutustesse rohkemate riikide kaasamine.
Saadikud tervitavad Euroopa Ülemkogu 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli istungi järeldusi, eriti seda, et arenenud riikide puhul tuleks 2020. aastaks püüelda heitkoguste vähendamiseni suurusjärgus 15–30%.
Samas nõuavad nad heitkoguste vähendamisel pikaajaliste eesmärkide seadmist ning teevad ettepaneku vähendada heitkoguseid 2050. aastaks 60–80% ulatuses.
Raportis öeldakse, et ELis on energiasäästu potentsiaal tervelt 40%, kuid selle eesmärgi saavutamiseks tuleb kehtestada ranged siduvad normid.
Samuti on suur potentsiaal taastuvatel energiaallikatel ning süstemaatilise lähenemisega saaks 2020. aastaks katta 25% ELi kogutarbimisest taastuva energiaga.
Leitakse, et biomassi kasutamise kiire areng ja põllumajandusega seotud taastuva energia tootmise edendamine koos tasakaalustatud lähenemisega toiduainete tootmisele peab olema ühenduse põllumajanduspoliitika ümberkujundamisel põhiprioriteet.
Lisaks märgitakse, et kliimamuutuste tõhus vähendamine nõuab energia- ja transpordisüsteemide ning ehitiste soojuspidavuse projekteerimise olulist ümberkorraldamist ja et selline ümberkorraldamine peaks saama Lissaboni strateegia raames liikumapanevaks jõuks, et toetada kasvu ja konkurentsivõimet.
Mitmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks vajalikud tehnoloogiad on juba olemas, kuid nende turuleviimist takistavad mitmed tõkked, eriti vastakad meetmed, näiteks fossiilkütuste kasutamise toetused, mis komisjoniliikmete arvates on lubamatu.
Raportis tuuakse eraldi välja transpordisektor, kuna transport annab ühenduse CO 2 heitkogustest umbes 30% ning maanteetranspordi osa selles on ligikaudu 85%.
Leitakse, et edendada tuleb raudteetransporti, mis on maanteetranspordist palju energiasäästlikum.
Saadikud toetavad ka keskkonnamaksude sisseviimist ühenduses ja kutsuvad ELi võimuorganeid üles tagama, et struktuurifondid oleks suunatud eelkõige säästvaks arenguks.
Anders WIJKMAN (EPP-ED, SE)
Dokument: A6-0312/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 16.11.2005 A6-0312/2005 A. Wijkmani raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0312 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
Keskkond
Teatavate loomaliikide humaanse püünisjahi standardid
2005-11-10 - 10:01
Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon lükkas suure häälteenamusega tagasi teatavate loomaliikide humaanse püünisjahi standardite direktiivi eelnõu.
Raportöör Karin SCHEELE (PSE, AT) leidis, et eelnõu oli "äärmiselt ebarahuldav" ning ei omanud korralikku teaduslikku alust, ning palus Euroopa Komisjonil seetõttu ettepanek tagasi võtta.
Ühendus sõlmis 1996. aastal kaks identset teatavate loomaliikide püünisjahi standardite kokkulepet, esmalt Venemaa ja Kanadaga, seejärel USAga.
Nõukogu kiitis kokkulepped 1998. aastal heaks, ent kuna siseriiklikud seadused olid erinevad, tegi komisjon ettepaneku, et võetaks vastu direktiiv, millega standardid liikmesriikides ühtlustataks.
Direktiivi eelnõu ei puuduta püünisraudade kasutamist, sest nende kasutamine on juba 1991. aastast keelatud.
Direktiiv oleks hõlmanud kokku 19 loomaliiki (vesirott, nugis, soobel, mäger, hunt, kobras jne).
Parlament väljendas juba 1997. aasta juunis rahulolematust 1996. aasta kokkulepetega, kuna tema arvates ei võetud loomade heaolu piisavalt arvesse ning lähtuti pigem kaubandushuvidest.
Komisjoniliikmed, eriti sotsiaaldemokraadid, rohelised ning GUE/NGL liikmed, ei olnud rahul tõlgendusega, mille komisjon andis mõistele "humaanne".
Ka komisjoni enda veterinaariakomitee ütles, et rahvusvahelised kokkulepped ei välista lubamatuid kannatusi metsloomadele.
Samas oli saadikuid, kes arvasid, et direktiiv oleks takistanud näiteks vesirottide püüdmist Hollandis (kus nad tekitavad kahju tammidele) ning kelle arvates eelnõu läks liiga kaugele.
Karin SCHEELE (PSE, AT)
Dokument: A6-0304/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 16.11.2005 A6-0304/2005 K. Scheele raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0304 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
Sotsiaalpoliitika
Globaliseerumise sotsiaalne mõõde
2005-11-10 - 10:01
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis võeti vastu Mihael BREJCi (PPE/DE, SI) omaalgatuslik globaliseerumise sotsiaalse mõõtme raport.
Raportis tõdetakse, et kuna globaliseerumine põhjustab suurt majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalustamatust nii riikides endis kui ka riikide vahel, peab Euroopa Liit negatiivse mõju leevendamiseks oma sise- ja välispoliitikas sidusalt arendama globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning et kõik liidu poliitikad peavad olema arengupoliitikaga kooskõlas.
Saadikud nõustuvad globaliseerumise sotsiaalse mõõtme maailmakomisjoniga (WCSDG), et globaliseerumisprotsessi peaks iseloomustama tuntav sotsiaalne mõõde, mis põhineb ülemaailmselt jagatud väärtustel, inimõiguste ja inimväärikuse austamisel, mis on õiglane, kõikehõlmav ja demokraatlikest põhimõtetest juhinduv, annab võimalusi ja käegakatsutavaid hüvesid kõikidele riikidele ja inimestele ning on seotud aastatuhande arengueesmärkidega.
Nad soovivad, et komisjon töötaks välja asjakohase ELi poliitika, esitaks konkreetsemad ettepanekud ELi sise- ja välispoliitika kohta antud valdkonnas ning koos nõukoguga näeks ette ka vajalikud vahendid ja investeeringud.
Komisjoniliikmed avaldavad toetust Lissaboni strateegiale, mis rõhutab majandusliku, sotsiaalse ja keskkonna mõõtme vastastikust sõltuvust ning usuvad, et enamate ja paremate töökohtade loomine on sotsiaalse õigluse oluliseks eeltingimuseks.
Saadikud leiavad, et muudetud Lissaboni strateegia võib osutuda kasulikuks vahendiks globaliseerumise mitmetele väljakutsetele vastamisel ning et arenguriigid võiksid liikmesriikide hea tava teatud aspekte käsitleda mudelina.
Siiski tõdetakse, et see on võimalik üksnes juhul, kui liikmesriikidel õnnestub läbi viia vajalikud struktuurireformid.
Raportis nõutakse, et erinevates ELi välisprogrammides omistataks suuremat tähtsust sotsiaalsetele õigustele ja sotsiaaldialoogile, inimõigustele ja õiguse ülimuslikkusele ning lapse õiguste kaitsele, et demokratiseerimine ja õigusriigi loomine arengumaades oleks prioriteediks.
Samuti soovitakse, et ELi partnerlus sisaldaks sotsiaalsammast, mis hõlmaks muuhulgas tööhõivestandardeid, ning et komisjon tagaks kahepoolsete kokkulepete kaudu vähemalt ILO standardite austamise, et tagada inimlikud töötingimused ning vältida naiste ja laste ärakasutamist.
Komisjon peaks saadikute arvates esitama ettepanekuid, kuidas suurendada ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustuslikkust ja takistada ettevõtetel, mis ei tee ise selles suunas mingeid jõupingutusi, teiste jõupingutustest kasu saamist.
Samuti oodatakse ettepanekuid selle kohta, kuidas tagada, et EList väljapoole viidud töökohti ei võtaks üle odavat tööjõudu palkavad ettevõtted kolmandas maailmas, vaid et selle asemel loodaks kvaliteetseid töökohti, mis aitavad parandada töötajate ja nende perekondade elukvaliteeti neis riikides.
Komisjoniliikmete arvates peaks kolmanda maailma riikidele andma võimaluse müüa rohkem ELile, parandamaks nende majanduskasvu, tööhõivet ning sotsiaalset kaasatuse taset.
Nad nendivad, et sellega seoses oleks vaja radikaalselt reformida ühist põllumajanduspoliitikat ning kutsuvad komisjoni ja nõukogu üles tagama, et ELi kaubandus-, põllumajandus- ja välispoliitika sobivad kokku asutamislepingu artiklis 178 sätestatud arengupoliitikaga ja aastatuhande arengueesmärkidega.
Saadikud tervitavad komisjoni ettepanekut, mille kohaselt võiksid kahepoolsed suhted hõlmata positiivsete stiimulite rakendamist toodetele, mis vastavad teatud sotsiaalsetele standarditele.
Mihael BREJC (PPE/DE, SI)
Dokument: A6-0308/2005
Menetlus: Omaalgatuslik raport
Arutelu: 14.11.2005 A6-0308/2005 A. Brejc´i raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0308 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
Transport
Lennuettevõtjate must nimekiri
2005-11-10 - 10:01
Transpordikomisjon soovib, et koostataks ühenduse must nimekiri lennuettevõtjatest, kes ei vasta rahvusvahelistele ohutusnõuetele.
Nimekiri peaks olema avalikkusele kättesaadav.
Samuti soovitakse, et ühes liikmesriigis kehtivaid lennukeelde või lennuettevõtjate liiklusvabaduse õiguste piiranguid kohaldatakse kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides ning et liikmesriigid vahetaksid ohutusteavet.
Lisaks pannakse paika reeglid reisijate teavitamiseks lendu teenindava lennuettevõtja andmetest.
Raportöör Christine DE VEYRAC (EPP-ED, FR) soovib oma raportis, et komisjon koostaks musta nimekirja vastavalt ühistele kriteeriumidele.
Ühenduse loetelus nimetatud lennuettevõtjatele kohaldatakse tegevuskeeldu või liiklusõiguste piiranguid nende liikmesriikide territooriumil, kus kohaldatakse EÜ asutamislepingut.
Nimekiri, mida komisjon uuendab vähemalt kord kolme kuu tagant, tuleb avaldada komisjoni veebilehel, Euroopa Liidu Teatajas ning ka piletimüüjad, riiklikud tsiviillennundusasutused ja liikmesriikide lennuväljad peavad loetelu panema oma ruumides ja oma veebilehtedel reisijatele tutvumiseks välja.
Loetelu tõhusaks uuendamiseks peavad liikmesriigid ja Euroopa Lennundusohutusamet komisjonile ja teistele liikmesriikidele edastama kogu asjakohase teabe, mis võib kaasa tuua lennuettevõtja suhtes tegevuskeelu või liiklusõiguste piirangu kohaldamise.
Vastavalt uuele määrusele peavad reisibürood ja teised piletimüüjad reisijale ettetellimisel teatavaks tegema lendu teenindava lennuettevõtja.
Samuti peavad nad reisijat koheselt teavitama lendu teenindava lennuettevõtja muutmisest, olenemata muutmise põhjustest.
Reisijatel on õigus saada hüvitist juhtudel, kui pärast reisi ettetellimist kantakse nimetatud lennuettevõtja musta nimekirja või kui see ettevõtja asendatakse teise ettevõtjaga, kes on kantud sellesse loetellu.
Nendel juhtudel on piletimüüja kohustatud pakkuma reisijale viimase nõudmisel võrdväärse reisi või maksma talle pileti hinna ilma mingite kulude mahaarvamiseta tagasi.
Määrus on osa seadusandlikust protsessist, mille eesmärgiks on lennunduse ohutust parandada.
Lisaks kavatsetakse laiendada Euroopa Lennundusohutusameti pädevust nii, et kogu lennundustegevus kuulub peagi ameti vastutuse alla.
Senini on liikmesriikidel olnud oma mustad nimekirjad.
Mõned kuud tagasi tekitas see olukorra, kus Türgi lennufirma Onur Air sai Hollandilt maandumiskeelu, mispeale firma suunas oma lennud ümber Belgiasse, kus sellist keeldu ei olnud.
See juhtum näitas selgesti, et Euroopa ühist musta nimekirja on vaja.
Christine DE VEYRAC (EPP-ED, FR)
Dokument: A6-0310/2005
Menetlus: Kaasotsustamismenetlus (***I)
Arutelu: 15.11.2005 A6-0310/2005 C. De Veyrac´i raport
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0310 0 NOT XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Olukord Iraagis
2005-11-10 - 10:01
Kolmapäeval teevad nõukogu ja komisjon avalduse olukorra kohta Iraagis peale põhiseaduse referendumit.
Arutelu: 16.11.2005
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
Välissuhted
Nõukogu ja komisjoni avaldused Iraani presidendi sõnavõtu kohta
2005-11-10 - 10:01
Nõukogu ja komisjoni teevad avalduse Iraani presidendi hiljutise sõnavõtu kohta, kus too teatas, et "Iisraeli riik tuleks kaardilt minema pühkida."
Fraktsiooniesimehed mõistsid Iraani presidendi sõnavõtu koheselt hukka.
Parlamendi president Josep BORRELL ütles oma avalduses, et Iraani presidendi sõnad olid šokeerivad ning tekitasid vastikustunnet kõigis.
Arutelu: 16.11.2005
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 FULL-TEXT DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-COVER-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-001-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-002-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-003-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-004-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-005-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-006-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-007-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-008-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-009-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-010-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-011-ET DOC XML V0//ET
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051107BRI02037 ITEM-012-ET DOC XML V0//ET
